Kõik gümnaasiumide ja kutsekoolide õpilased võiksid läbida ettevõtlusõppe, et panna alus edukamale Eestile, kirjutavad Tallinna 21. kooli 11.a õpilased Robert Pikmets, Reijo Sepp, Kristo Ojasaar ja Kristjan Erik Liive.
![Reijo Sepp, Robert Pikmets, Kristjan Erik Liive, Kristo Ojasaar](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=31338dd3-4ccc-5d2a-b000-e58f4cb078c8&width=3840&q=70)
- Reijo Sepp, Robert Pikmets, Kristjan Erik Liive, Kristo Ojasaar Foto: Erakogud
On põhjust tunda uhkust eestimaalaste ettevõtlikkuse ning koos sellega innovatsiooni kasvu üle ühiskonnas. 1-4 töötajaga alustavad ettevõtted moodustavad teenindus- ja tootmissektoris ettevõtete koguarvust ligi 15%, mis asetab meid vastavas rahvusvahelises pingereas 7. kohale.
Kui aga vaadata väikeettevõtete likvideerimise osakaalu, on pilt kurvem. 1-4 töötajaga ettevõtete tegevuse lõpetamise järgi oleme võrreldavate riikide arvestuses kõrgel 4.-5. kohal. See annab märku meie inimeste võimalikest puudulikest teadmistest ettevõtluse põhitõdede kohta.
Pikaajalises perspektiivis võib see viia olukorrani, kus investorid ei soovi väikeettevõtetesse raha paigutada. See omakorda viib majanduskasvu aeglustumise ja üleüldise innovatsioonitaseme languseni.
Niisugust musta stsenaariumit oleks võimalik ennetada, kui õpetada kõigile noortele gümnaasiumides ja kutsekoolides äritegevuse printsiipe ning nende rakendusviise. Kõik ei asuta oma firmat, kuid ettevõtlikkust läheb vaja nii ärimehel, poliitikul kui ka kooliõpetajal.
Praegu on Eestis võimalik 180 koolis saada praktilist ettevõtlusõpet, mida koordineerib Junior Achievement Eesti. Selle üks põhilisi vorme on õpilasfirma programm, mille käigus läbitakse kõik firma elutsüklisse kuuluvad protsessid, alustades loomisest ning lõpetades likvideerimisega.
Tallinna 21. koolis, kus meie õpime, on gümnaasiumi üks valikainetest just seesama ettevõtlusõpe. Olnuks patt väärt võimalus kasutamata jätta. Nii otsustasime asutada õpilasfirma TäitsaPael. Programm annab praktilise kogemuse oma firma loomisest, selle juhtimisest ja toimimisest ning lisaks võimaluse tutvuda ärimaailmaga. Omandatud teooria rakendatakse jooksvalt praktikas. Mis parim, õpilasfirma tegemine on võrdlemisi lihtne – vaja läheb ideed, meeskonda, natuke algkapitali ja ettevõtlikkust. Sama kehtib üldiselt ka pärisfirma kohta.
Kursuse käigus luuakse uusi kontakte, mille kaudu võib leida ka tuleviku äripartneri. Lisaks on õpilasfirma laatadel osalemine ja oma toote või teenuse müümine kuldaväärt kogemus, mille käigus õpitakse suhtlema võõraste inimestega ning teenitakse reaalset tulu.
Siiski nõuab ettevõtlusprogramm ka üsna palju tööd. Meie senise kogemuse põhjal saab väita üht: idee üksi on väärtusetu, tähtis on teostuse terviklikkus. Kindlasti tasub õpilasfirma programm end ära ning tulevikus on selle läbinutel teiste ees selge eelis.
Meile väärtuslikemaina tooksime välja järgnevad punktid: võime aega paremini planeerida, oskus töötada ja arvestada oma meeskonnaliikmetega, parem arusaamine finantsidest ja nendega ümber käimisest, järjepidevuse ning süsteemsuse tähtsus, tutvused teiste ettevõtlike noortega, pühendumuse vajalikkus ja protsesside aeganõudvuse teadvustamine. Selliseid oskusi vajavad kõik noored.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Viimased uudised
Lennundusekspert: meile võivad hinnad tõusma hakata
Hetkel kuum
![Idufirma Planet42 meeskond Lõuna-Aafrika Vabariigis.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=2dd08129-22e5-5335-ad9f-992556a42f73&width=3840&q=70)
Rahakratt sai postituse eest raha
![Vene transpordisektori vedude statistika kajastab päris hästi riigi majanduse tervist, kirjutab Raivo Vare. “Maailma kolmandal raudteevõrgustikul toimuvates vedudes on Vene Raudtee enda tunnistusel suured probleemid,” lisab ta. Fotol on killuke Moskva raudteevõrgust.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=0360abb1-4dc1-5ee9-8dfd-6c2a51c4dc21&width=3840&q=70)
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Tagasi Äripäeva esilehele