Kodumaiste ettevõtete turukapitalisatsioonide ehk börsil noteeritud firmade turuväärtuste edetabelis on Tallinna börs maailmas 63. kohal. Samas moodustab avalike ettevõtete turuväärtus Eesti sisemajanduse kogutoodangust ligi kolmandiku, mis on areneva riigi kohta hea saavutus. Selle näitaja poolest jäävad Eestist maha Läti, Leedu, Venemaa, Austria, Poola, Ungari, Horvaatia, Sloveenia jpt. Austria mahajäämus on siiski ilmselt seotud sellega, et sealsed ettevõtted ei pruugi olla noteeritud oma koduturul, vaid näiteks Saksamaal.
Investeerimispanga Suprema Securities juhatuse liige Sten Sumberg ütleb, et turukapitalisatsiooni ja sisemajanduse kogutoodangu (SKT) suhe näitab, kuivõrd arenenud on riigis kapitaliturud. ?Tänases seisus pole Eesti börsifirmade 30protsendiline osakaal SKTs hull, sest ka näiteks pensioni teine sammas pole veel käivitunud,? leiab Sumberg. Tema hinnangul suurendab pensionireform huvi investeerimise vastu, seega peaks ka aktsiate hinnad tõusma, mis omakorda kergitab turukapitalisatsiooni. Huvi investeerimise vastu tõuseb seetõttu, et pensionifondid hakkavad inimeste pensioniraha investeerima. Samuti võib aktiivsema kauplemise korral börsile lisanduda uusi firmasid, mis samuti kapitalisatsiooni suurendab.
Sumberg sõnab, et aastatega võiks Tallinna börsi koht tabelis stabiilselt tõusta. ?Potentsiaali on kuhjaga nii uute emitentide kui aktsiahindade tõusu kaudu, oluline on mitte unustada, et Tallinna börs on alles alustamas tõsisemat arengut,? põhjendab ta. Sumbergi hinnangul on praegune 63. koht börsitabelis normaalne, kuid Eesti kultuuritausta arvestades hindas ta potentsiaali palju kõrgemaks. ?Mõne aasta tagune kogemus näitas, et eestlased on investeerimisele vastuvõtlik rahvas, nad vajavad aga lihtsalt aega õppimiseks ja harjumiseks,? lausub ta.
?Kui vaadata liiderriikide nimesid ja kõrvutada need üldise majandusliku võimsuse ja heaolu edetabelitega, siis on kattuvus suur, isiklikult üllatas mind ehk ainult Taiwani tugev positsioon, kuid on ka teada, et Aasiasse on palju liikunud kõrgtehnoloogilist tootmist,? räägib ta.
Sumberg lisab, et börsi turukapitalisatsioon on riigile väga oluline näitaja, sest see näitab lisaks riigi majanduslikule arengule ka selle ühiskondlikku arengut. ?Suur kapitaliturg võimaldab kapitali suunata efektiivsemalt kui ainult pankade tegevusel põhinev kapitali ringijaotamine,? leiab investeerimispankur.
Tallinna börsi avalike suhete juht Eva Palu leiab, et kuna tabeli näol on tegu maailma börside föderatsiooni andmetega, siis selles paikapidavuses kahelda pole vaja.
?Eks ta peegeldab meie majanduse suurust,? hindab Palu Tallinna börsi turukapitalisatsiooni.
?Meil ei ole mingeid turukapitalisatsiooniga seatud eesmärke, sest see sõltub suuresti ka aktsiahindade tasemest ning Eesti-taolise väikese börsi puhul on ühe vähegi suurema ettevõtte mõju kogunumbrile väga suur,? lausub ta. Näitena toob Palu Hansapanga, mis annab ligi poole Tallinna börsi kapitalisatsioonist.
Seotud lood
Kõnekeskuse ja klienditoe teenus läbi välise partneri kogub viimastel aastatel populaarsust – see on hea võimalus kokku hoida tööjõukuludelt. Kui teised sarnase teenuse pakkujad vastavad vaid klientide kõnedele, teeb Foruse eriliseks operatiivsus reageerida kiirelt kohapeale patrullekipaaži ja tehnikutega.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele