Tänavuse Gaselli TOPi edukate ettevõtjate seas oli kõige rohkem jae- ja hulgikaubandusfirmasid, kuid silma paistsid hoopis ehitusettevõtted, kes küll koguarvult kaubandusele napilt alla jäid, kuid keda oli esikümnes koguni neli.
![Ajakirjanik intervjueerib Gaselli TOPi võitjat, KRC Ehitus OÜ juht Siim Kroodot.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=001c7468-5f4d-54ed-a997-4e356d5cf2b0&width=3840&q=70)
- Ajakirjanik intervjueerib Gaselli TOPi võitjat, KRC Ehitus OÜ juht Siim Kroodot. Foto: Kristi Kamenik
Tänavuse gaselli TOPi võitnud ettevõte KRC Ehitus OÜ tegutseb ehitusäriga Tartus ja Tartumaal. Ettevõtte juht Siim Kroodo leiab, et ehituse põhiprobleem on tööjõupuudus, sest kogemustega ehitusinsenere on vähe ja koolist neid piisavalt kiiresti juurde ei tule.
Võitjaettevõtte juhi Siim Kroodo tee ehitusäri juurde algas Tallinna Tehnikaülikooli ehitusinseneri õppes. “Lõpetasin 2010. aastal. Pärast seda alustasin väiksema ehitusettevõttega Tallinnas.” Tartus 2012. aasta lõpus loodud KRC Ehitus OÜ on juba suurem ettevõte ja keskendub peatöövõtule.
Kroodo peab edu valemiks töökust ja head meeskonda, äris aga põhimõtet: “Usalda, aga kontrolli.”
Probleemiks inseneripõud
Olukord Eesti ettevõtluskeskkonnas on vastse gaselli meelest hea, kuna majandus on tõusulainel. Küsimusele, kuidas praegune olukord majanduses on ka KRC Ehituse edu mõjutanud, vastas Kroodo, et positiivselt. Ettevõtte edu valemiks peab ta siiski meeskonda, kuigi ta tõdes ka seda, et ehituses on tugevalt inimesi puudu.
Kvalifitseeritud tööjõu leidmine on Kroodo sõnul keeruline ja uute töötajate otsimine käib pidevalt. “Ehitusinsenere on vähe, neid tuleb koolist vähe ja kogemustega ehitusinsenere samuti napib.” peale selle on kvalifitseeritud inimesed Lõuna-Eestist Tallinna poole liikunud.
Omanikud: Siim Kroodo 31,3%, ASM Investments 34,7%, Taavi Sinijärv 15,0%.
Juhatus: Siim Kroodo, Taavi Sinijärv.
Selle kohta, kas meid võiks lähiajal ähvardada kriis, arvab KRC Ehituse juht, et Lõuna-Eestis on olukord rahulikum. “Erasektori ja avalike tellimuste maht on ikkagi kasvanud. Tööd jagub. Alltöövõtjaid veel jagub ja sisendihinnad ei ole niivõrd palju tõusnud,” leiab Kroodo.
Tema sõnul on nende ettevõttel kriisiks plaan olemas. “Alati tuleb mõelda puhvri peale, mida siis kasutada, kui tulevad keerulisemad olud.”
Kõige keerulisem on Kroodo sõnul olnud partnereid leida, neid on otsitud tikutulega. Peamiselt on ta usaldanud sisetunnet, mis ei ole teda veel petnud. “Praegu võime öelda, et partnerid on väga hästi valitud.” Kroodo plaanib ettevõttega kindlasti turul olla ka kolme aasta pärast.
Teistele alustavatele ettevõtetele soovitab Kroodo, et kõigepealt tuleb püstitada eesmärgid ja siis teha kõik võimalik, et need eesmärgid saavutada. “Tuleb näha kõvasti vaeva ja küll ükskord ka see edu tuleb.”
![Eile Gaselli kongressil said laval tunnustuse viis edukaimat ettevõtet: OÜ MeFab, Tallinn City Apartments, KRC Ehitus OÜ, E-Produkt OÜ ja AS A.I Glass.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=472e6f39-aa09-505c-a49a-09f6d0483cff&width=3840&q=70)
- Eile Gaselli kongressil said laval tunnustuse viis edukaimat ettevõtet: OÜ MeFab, Tallinn City Apartments, KRC Ehitus OÜ, E-Produkt OÜ ja AS A.I Glass. Foto: Kristi Kamenik
Gaselli TOPi ettevõtja: ehitussektoris on palju lohakust
Eesti ehitusturul on vaja vähem rahanumbrile mõelda, leiab ettevõtte E-Produkt OÜ omanik Janar Jundas, kes saavutas tänavuses Gaselli TOPis koha esikümnes.
Kuidas kirjeldaksite praegust olukorda Eesti ehitussektoris?
Ehitusturul – lohakas. Väga lohakas. Ütleme nii, et inimesed maju vaadates ei näe, mitu laipa seal vundamendi all on. Ja see on kurb. Meie väikeses majandusruumis võiks mõelda natukene kaugemale ning hinnata ka koostööpartnereid ja alltöövõtjaid. Praegune teerulli või tanki mentaliteet ei ole väga jätkusuutlik. Päeva lõpuks ükski peatöövõtja ilma alltöövõtjata midagi ette ei võta. Kui ei ole meest, kes kivi kivi otsa tõstab, siis pikka pidu ei ole.
Ütleme nii, et inimesed maju vaadates ei näe, mitu laipa seal vundamendi all on.
Janar Jundas,
E-Produkt OÜ omanik
Te peate oluliseks töömehe panust?
Jah, absoluutselt. Ma arvan, et see on kõige suurem panus selle juures, kui lõpuks ehitamiseks läheb. Tänapäeval jäetakse n-ö planeerimise etapp vahele ja tihtilugu ehitatakse sellega paralleelselt. Lõpuks pannakse viimasele lülile, kes kive üksteise otsa tõstma peab, kõige suurem vastutus, kus tuleb tugevalt mängu lohakuse aspekt.
Liiga palju ollakse orienteeritud rahanumbrile ja vähem jätkusuutlikkusele.
Kuidas te oma töötajaid motiveerite?
95% minu töötajatest on ehitustöölised, kes on lihtsad eesti mehed, keda motiveerib raha. Hea sõna ja õla peale patsutamisega midagi teha ei ole ja kaugele ei jõua. See on rohkem selline kontoritöötaja mentaliteet, et võid rääkida ilusaid asju ja värvida toa temale sobivat värvi, aga ehitustöölised teevad rasket tööd, karmides ilmastikutingimustes. Neid motiveerib tavaliselt raha.
Hea sõna ja õla peale patsutamisega midagi teha ei ole ja kaugele ei jõua. See on rohkem selline kontoritöötaja mentaliteet, et võid rääkida ilusaid asju ja värvida toa temale sobivat värvi, aga ehitustöölised teevad rasket tööd, karmides ilmastikutingimustes.
Kuidas leida häid partnereid?
See on keeruline küsimus, mina ei ole kümne aasta jooksul eriti reklaami teinud. Esimesel aastal, kui ma tegin oma ettevõtte, ehk siis 2008. aastal, kui me olime kriisiaugus, siis me ühe korra tegime lendlehti. Saime kiiresti aru, et seda meil vaja ei ole.
Häid partnereid leiab tänu sellele, kui teha oma tööd hästi. Ja peab teadma, kus turul tahad olla: saada peatöövõtjaks, olla alltöövõtja või olla kuskil seal keskel.
Eile toimus Äripäeva korraldatav Gaselli kongress. See on konverents, kus oma valdkonna tunnustatud tegijad räägivad ausalt oma õppetundidest teel tippu.
Gaselliliikumise raames tutvustab Äripäev edukaid inimesi, kelle tööst sõltub Eesti majandus. Gaselliliikumist toetavad LHV ja Markit.
Kas praegu on ehituses buum?
Ehituses on naljakas buum. Meil on ehitusbuum selles mõttes, et väga palju ehitatakse. Minu kui ehitaja jaoks ei ole buum sellepärast, et raha ei ole lahti lastud. Kümme aastat tagasi loopisid pangad raha: võta ja tee sellega midagi. Praegu meil ehitatakse palju ka oma kapitali pealt või siis välisinvestorite raha pealt, aga on ka panga raha. Võimalus, et asjad halva pöörde võtaks, on praegu väiksem.
Seega te ei näe veel buumi lõppu tulemas? Või kas üldse tuleb?
Me oleme buumi lõpu poole teel. Mina olen endale sisse kirjutanud, et see juhtub järgmise viie aasta jooksul.
Seega teil on kriisiplaan olemas?
Jah, ma valmistusin selleks ette eelmisel aastal. Eelmisel aastal ma arvasin, et see on kolme aasta plaan, aga praegu olen optimistlikum ja ütlen, et see juhtub viie aasta jooksul. Aga juhtub see kindlasti.
Gaselli TOP: metoodika
Lähteandmed: müügitulu ja ärikasum aastatel 2014, 2014 ja 2016.
Eeltingimused: TOPis osalemiseks pidid firmad 2014–2016 kasvatama käivet ja kasumit vähemalt 50% võrra. Gasellfirma käive pidi 2014. aastal ulatuma vähemalt 100 000 euroni ja jääma 2016. aastal alla 15,3 mln euro. Ettevõte pidi olema tegutsenud vähemalt kolm järjestikust majandusaastat (alates 2014, 12kuulised aastad) ja tegutseb ka praegu. Ettevõtte müügitulu oli 2016. aastaks võrreldes 2014. aastaga kasvanud vähemalt 50%, ärikasum pidi samal ajavahemikul olema kasvanud vähemalt 50%. Kuigi 2016. aasta ärikasum pidi olema suurem kui 2014. aastal, võis 2015. aasta ärikasum olla väiksem kui 2014. aastal, kuid ühelgi aastal ei tohtinud ettevõttel olla kahjumit.Koondjärjestus tekkis ettevõtete kohapunktide liitmisel müügitulu kasvu (2014 vs. 2016) ja kasumi kasvu tabeli (2014 vs. 2016) kohtade järgi. Edetabelis osales 901 tingimustele vastanud ettevõtet.
Põhjused, miks ettevõte võib edetabelist puududa: ettevõtte andmed ei vastanud eespool toodud tingimustele; ettevõttel olid edetabeli koostamise ajal (november 2017) suured maksuvõlad; ettevõtte majandusaastate aruandeid ei olnud andmete kogumise ajaks 2017 novembriks äriregistrisse sisestatud. Konsolideeritud emaettevõtte tütarfirmad osaleda ei saanud.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele