Euroopa Liidus puuduvad jahindust eraldi reguleerivad direktiivid, piirangud on kirjas looduskaitset reguleerivas loodus- ja linnudirektiivis.
Mõlema direktiivi lisades on loetletud jahipidamisel keelatud vahendid, näiteks taldrikrauad, silmused, kunstlikud valgusallikad, linnuliimid jms. Linnudirektiivis on sätestatud jahipidamise keeld kevadrändel viibivatele lindudele. Direktiividega on sätestatud ka liigid, kelle kaitsealune staatus ei luba ELi liikmesriikides nende tavapärast küttimist. Samas on liikmesriigid, kus nende liikide seisund rangeid kaitsemeetmeid ei vaja, saanud tavapärase küttimise jätkamiseks erandeid. Eesti puhul võib näiteks tuua laanepüü, kopra, hundi ja ilvese.
Jahipidamisele tekib kitsendusi vaid nende üksikute liikide puhul, kes meie seadusandluse järgi on jahiulukid, kuid direktiividega rangelt kaitstavad ning kelle tavapärase küttimise jätkamiseks Eestil regionaalsed erandid puuduvad. Need liigid on pruunkaru, valgepõsk lagle, merivart ja ronk. Merivart võetakse tõenäoliselt jahiulukite nimekirjast välja, ülejäänud liikide puhul jääb aga võimalus nende küttimise jätkamiseks vaid eritingimustel ja erilubade alusel.
Autor: Peep Männil
Seotud lood
Augusti lõpus hakkas Saue vallas Laagris tööle rahvusvahelise toiduainetööstuse Solina uus 15 000 ruutmeetrine moodne tootmiskompleks. Selleks, et tehase logistika oleks sujuv, kiire ning turvaline, tegi Forus koostöös ettevõttega GoSwift nutika turvalahenduse. Lisaks hoolitseb Forus kogu territooriumi turvalisuse ja nõrkvoolusüsteemide hoolduse eest.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele