Euroopa Komisjoni viimane majandusülevaade näitas, et euroliidu kõrval Euroopa majandus- ja rahaliitu pürgivatel uutel liikmesriikidel on enim raskusi sama eelarvedefitsiidi nõudega, mille vastu Saksamaa ja Prantsusmaa on patustanud mitu aastat ning nüüd karistuseta pääsenud.
Läinud nädalal ütles Komisjoni rahandusvolinik Pedro Solbes Varssavis toimunud konverentsil euro käibelevõtust uutes liikmesriikides, et Poolale ja veel viiele riigile jagatakse esimesel päeval pärast 2004. aasta 1. maid kätte ettekirjutused ja tähtajad eelarvedefitsiidi kärpimiseks. Vähemalt kuues liituvas riigis ületab eelarvedefitsiit tänavu 3% SKTst, mis on euro aluspakti järgi lubatud ülempiir. Poola defitsiit ulatub 4,3 protsendile SKTst ning eelarvedefitsiit T?ehhis ja Ungaris on vastavalt 8% ja 5,4% SKTst. Piiri ületavad ka Küpros, Malta ja Slovakkia.
Pärast seda, kui Saksamaa ja Prantsusmaa blokeerisid sel nädalal stabiilsuspakti karistusmehhanismi käivitamise, sest ei tahtnud end allutada Brüsseli diktaadile, pole enam alust rangete nõudmiste esitamiseks ka uutele liikmesriikidele. Ühisraha aluseks olnud poliitiline kokkulepe on lõhki.
?Turgudel loodeti, et väljastpoolt tulev surve sunnib riike eelarvedefitsiiti kärpima,? ütles ABM Amro analüütik Zsolt Papp ajalehele Financial Times. ?Nüüd, kus stabiilsuspakt on kõrvale heidetud, on ELil väga raske survet avaldada.? Kui sisepoliitilised lahingud defitsiidi kärpimise üle ägenevad, võib euroga ühinemise kriteeriumide täitmine nihkuda kaugemale.
Poolal on probleem ka valitsuse võlaga, mis tänavu ületab 51% SKTst ja kasvab tuleval aastal 55 protsendile. Lubatud ülempiir eurotsoonis on 60%. Poolal tuleks aastani 2007 kulusid kärpida 8,1 mld dollari võrra, samas puudub valitsuses üksmeel.
Poola rahandusminister Andrzej Racko ütles kolmapäeval, et ?kui Poola reformiks avaliku sektori finantsid ja alandaks lähemal kolmel aastal eelarvedefitsiiti, võiks euro käibele tulla 2007. aasta lõpus või 2008. aasta alguses.?
Ungari tahab OECD viimase majandusülevaate andmeil vähendada defitsiidi aastaks 2005 2,8 protsendile ning eurole üle minna 2008. aastal. T?ehhi valitsus on aga eelarvedefitsiidi vähendamiseks seadnud nii pikaldase ajakava, et ?eurole üleminek lükkub kümnendi lõppu või kaugemale,? kirjutas OECD.
T?ehhi president Vaclav Klaus on üks suuremaid euroskeptikuid regioonis, kelle sõnul ei ole Ida-Euroopa riikidel eurotsooni kiiret. Läinud nädalal Washingtonis Cato instituudis toimunud seminaril nimetas Klaus rahaliitu Trooja hobuseks, mille kaudu ELi riikidele surutakse peale majanduspoliitika ja maksude ühtlustamist.
Turgudel pole stabiilsuspakti kriis eurot kõigutanud, sest otsuse majanduslik mõju pole tingimata negatiivne. Rohkem kardetakse poliitilisi tagasilööke ? lõhe suurte ja väikeste liikmesriikide vahel võib halvimal juhul karile ajada kõnelused Euroopa Liidu uue põhiseadusliku leppe üle, mis tahetakse lõpetada ELi tippkohtumisel detsembris. Pärast Prantsusmaa ja Saksamaa buldooseri-poliitikat on Hispaanial, Poolal ja real väiksematel riikidel veelgi enam alust vastu seista plaanidele suurendada laienenud liidus suurriikide hääleõigust.
Seotud lood
Augusti lõpus hakkas Saue vallas Laagris tööle rahvusvahelise toiduainetööstuse Solina uus 15 000 ruutmeetrine moodne tootmiskompleks. Selleks, et tehase logistika oleks sujuv, kiire ning turvaline, tegi Forus koostöös ettevõttega GoSwift nutika turvalahenduse. Lisaks hoolitseb Forus kogu territooriumi turvalisuse ja nõrkvoolusüsteemide hoolduse eest.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele