Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine
Žüsimehe, Eesti Kunstiakadeemia professori arhitekt Veljo Kaasiku sõ oli puitehitiste konkursi korraldamise peamiseks põseks vajadus puitu kui ehitusmaterjali veelgi tõamalt propageerida.
Puidu rakendamisel niiskes keskkonnas ja eriti olukorras, kus puit ei saa loomulikul teel kuivada, on alati olnud probleeme, kuid nüüd näivad need jäävat minevikku ? kui vaadata, kui uljalt kaetakse hoonete välisseinu vineeriga või kuidas puit asendab sanitaarseadmetes fajanssi või metalli, ütleb Kaasik.
Konkursi žüi eelistanud hindamisel peapreemia kandidaatidena eramuid juba ainuüel põsel, et eramud olid esitatutest ülukalt suurim hooneliik. Kahjuks mitmetel žülistel põstel oli esitamata jäud hulgaliselt erialainimestele teadaolevaid eeskujulikke puitelamuid.
Kõikide eripreemia saanud hoonete puhul saab lisaks otsesele premeerimise põhjusele rõhutada ka nende eeskujulikku arhitektoonilist väärtust.
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.