Arco Vara üks suuromanikest Toomas Tool on viimase kuu ajaga teinud suurel hulgal kummalisi müügitehinguid, mis viitavad soovile vabaneda ettevõtte eesotsas figureerivast kahest omanikust – Richard Tomingasest ja Hillar-Peeter Luitsalust.
Esmapilgul on tegu kummastava ja arusaamatu situatsiooniga, kus loogikat välja ei paista. Raskustes olev kinnisvarafirma Arco Vara sai juuni alguses LHV pensionifondide näol endale tõsiselt võetava omaniku, sest investeerimisringkondades on panga pensionifondide juht Andres Viisemann üks lugupeetavamaid isikuid ja investeering Arcosse oli suureks julgustuseks paljudele väikeinvestoritele.
Väikeinvestoritele oli ka rõõmusõnum, kui juuli lõpus valiti LHV ettepanekul kaheks täiendavaks nõukogu liikmeks panga suuromanik Rain Lõhmus ja Arcos umbes 10% osalust omav erainvestor Arvo Nõges. Nagu kõrvalolevast graafikust näha, viis see äsja avastatud optimism kõrgustesse ka Arco aktsia, mis viimased aastad oli vaid langustrendis liikunud.
Ja kui augusti alguses optimismist sütitatuna aktsia raketina üles lendas, ligi nelja euro juurde, siis sealt edasi on see kolinal alla tulnud, kaotades ligi pool enda väärtusest. Tekib küsimus miks, sest ettevõttes endas pole midagi pealtnäha halvemuse poole liikunud.
Nõukogu liikmed müüvad. Aktsia suure languse taga seisavad aga firma nõukogu liikmed, kes insaider-tehingutega on püstitanud Tallinna börsi rekordi. Tehinguid on koguni nii palju tehtud, et need ei mahuks isegi leheveergudele trükkimiseks ära. Kokkuvõtvalt võib öelda, et 22. augustist, kui Tool tegi läbi talle kuuluva Baltplast OÜ esimese tehingu, kuni 20. septembrini tegid Arco seitsmest nõukogu liikmest viis ühtekokku 458 tehingut! Võrdluseks olgu toodud, et eelmine aasta tehti Arcoga 18 insaider-tehingut ning 2010. aastal vaid kuus.
Tehingute suure mahu taga on fakt, et nõukogu liikmed Tool, tema äripartner Stephan David Balkin ning Arco nõukogus “teisel pool lauda” istuvad Tomingas ja Luitsalu on müünud aktsiaid otse turule, mitte suunatud tehingutena valitud osapooltele. Kui ebalikviidsel turul paisata juppidena suur kogus aktsiaid müüki, siis isegi kõige suurema optimismi korral tuleb aktsia hind reeglina kolinal alla. Just nii Arco aktsiaga juhtuski.
Tooli ebaloogilised sammud. Tool asus augusti lõpus juppidena müüma talle kuuluvaid aktsiaid, müües tihti marginaalselt väikseid koguseid, kuid mis kogusele vaatamata hinda siiski mõjutasid. Kolmenädalase müügilaine järel oli Tool müünud vaid kümnendiku talle kuuluvatest aktsiatest, kuid aktsia hind oli selle perioodiga kukkunud ligi 40%. Ehk Tooli enda aktsiaportfelli väärtus samuti kahanes märgatavalt.
Kindlasti ei peeta Tooli äriringkondades rumalaks inimeseks, mistõttu on raske esmapilgul mõista, miks peaks keegi aktsiaid üha odavamalt turule müües enda ülejäänud portfellile tõsiselt kahju tegema. Üks ilmsemaid põhjuseid võiks olla rahapuudus, sest lisaks Arco aktsiatele on Tool viimase kuu aja jooksul müünud ka Silvano aktsiaid.
Kuid Silvano ja Arco tehingute puhul on suur erinevus. Kuu ajaga tegi Tool Silvanoga kõigest 15 tehingut, millest 13 olid väiksemahulised, turul toimunud tehingud, kuid kaks tehingut olid suuremahulised ja suunatud, mis aktsia hinnale sarnast mõju nagu turule müümine ei oma. Tool Arco aktsiatega ühtegi suuremahulist suunatud tehingut ei ole teinud. Rahapuuduse teooria vastu räägib ka asjaolu, et väidetavalt pole Tool isegi pakkunud Arco aktsiaid plokkidena institutsionaalsetele investoritele. Meie allikate andmetel sellist pakkumist ei ole tehtud, mis on samuti ebaloogiline olukorras, kus üks suuromanik soovib arvestatava koguse aktsiaid ebalikviidsel turul müüki panna. Loogilisem on teha suunatud pakkumine mõnele rahakale investorile, kellelt saab kohe raha kätte ning mille tulemusel ei kuku ka aktsia hind.
Soov saada Arco nõukogus võim endale?
Richard Tomingase sõnul ei ole talle Baltplasti poolt mingit plokki aktsiaid ostmiseks pakutud. Loogiliselt võttes võiks üks, aktsiaid müüa sooviv suuromanik pakkuda teisele suuromanikule aktsiaid osta, mitte minna turule neid järjest odavama hinna eest müüma.
Kõige selle tulemusel paistab üha tõenäolisem teooria, et Toomas Tool üritab aktsiate müümisega enda positsiooni ettevõttes tugevdada. Kõlab imelikult, kuid loogika on selles olemas. Juuni alguses liikus börsiväliselt üle 55% Arco Vara aktsiatest ning Luitsalu sõnul liikusid aktsiad lihtsalt ühelt kontolt teisele. Võimalus on, et aktsiad liikusid eraldi kontole, mis seati tagatiseks laenule. Finantsinspektsiooni kinnitusel ei pea aktsiate pantimisest teatama, kui pole toimunud omaniku vahetust. Seega võib olla suur hulk Arco aktsiatest panditud (Tomingasele ja Luitsalule kuulub 38% firmast), kuid asjaosalised ise ei soovi sellest rääkida.
See võib olla põhjus, miks Tool on asunud aktsiaid müüma, sest kui aktsia hind langeb, langeb ka tagatise väärtus. Ühel hetkel võib pank hakata enda raha sisse nõudma, mille tulemusel ei jää laenu võtnutel muud üle, kui aktsiad müüki panna. Esialgu paistab asi nii ka minevat, sest nädal pärast Tooli esimesi tehinguid müüsid nii Luitsalu kui ka Tomingas ühel päeval sarnase koguse aktsiaid. Tool läks aga müügiga edasi ja kaks nädalat hiljem, 13. septembril müüsid Luitsalu ja Tomingas veelgi suurema koguse aktsiaid oluliselt odavamalt kui varem. Meiega vestelnud allikate sõnul soovib Tool ise firmas kontrolli üle võtta, millele viitab ka mullune erikontroll ja kohtus käimine. Võimalik on veel variant, et Tool on solvunud ja kavatseb, olgu või suure kahjumiga, Arco aktsia põhja viia ja sellega Tomingase ning Luitsalu elu veelgi raskemaks teha. Kuid nagu eespool öeldud, see kõik on spekulatsioon.
Osapooled vaikivad. Tegu on äärmiselt segase olukorraga, mille kohta info isegi kõrvalkanalites ei taha üldse levida. Asjaosalised on samuti kidakeelsed. Viisemann ei pea kohaseks teiste inimeste aktsiatehinguid kommenteerida, mis tema sõnul ei tähenda, et tal ei ole sel teemal oma arvamust. Teemat ei soovinud kommenteerida ei Nõges ega Tomingas ning Tool oli välja lülitatud telefoni tõttu kättesaamatu.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele