Üha süveneb suundumus, et poes toidukraami valiv tarbija ei tea, et näiliselt justkui Eestis toodetud toiduained pärinevad siiski välismaa tootjatelt või on lausa anonüümset päritolu. Nüüdsest on vähemalt Eestis toodetud joogipiim selgelt märgistatud.
Eesti suurim piimatootjate ühendus EPIKO, mille liikmed toodavad kaks kolmandikku Eesti toorpiimast, Farmi piimatoodete valmistaja – 100% eestimaisele kapitalile kuuluv AS Maag Piimatööstus ning Rimi ja Säästumarketi kaupluseid haldav AS Rimi Eesti Food, alustasid kauplustes müüdava omamärgi joogipiima tähistamist kodumaise tooraine päritolule ning Eesti töötlejale viitava märgisega.
Sellelaadne ühistegevus, kus tarneahela osapooled – piimatootja, töötleja ning kaupmees teevad tihedat koostööd kodumaise päritoluga omamärgi (private label) turustamiseks ühiste jõududega, on esmakordne Eestis ja teadaolevalt ka Euroopas. Varem on private label’i piima tootmise üldse lõpetanud AS Tere.
Muide, Eesti on suurima joogipiima tarbimisega riik Euroopas, meie ühe elaniku kohta tuleb rohkem kui 140 liitrit joogipiima aastas ning meie piimatööstuse käive moodustab neljandiku kogu Eesti toiduainetööstuse käibest.
Anonüümne toit levib üha enam. Kolmepoolse ettevõtmise algatas Eesti Põllumeeste Keskliit. Liidu presidendi Juhan Särgava sõnul toimib igasugune äri paremini siis, kui kõik selles osalejad veavad vankrit ühes suunas.
“Meie eesmärk oli välja töötada ühine kaubamärk, mis näitab igati professionaalset piimatootmist, millega tarbijate usaldus võita,” selgitas Särgava. “See on küll nn private label’i sarnane kaubamärk, kuid näitab üheselt, et konkreetne piim on toodetud Eestis ja selleks on kasutatud kodumaist toorainet.”
Põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder kinnitas, et kauplustes on juba liiga laialt levinud anonüümse toidukraami osakaal ja et tema arvates on ka parteide rahastamine juba läbipaistvamaks muutunud kui toiduainete märgistamine.
“Säärane ettevõtmine suurendab tarbijate mõjuvõimu kaubandusele,” tõdes Seeder. “Loodan siiralt, et see ühine algatus laieneb ka teistele kaupadele ja teistele poekettidele.”
Eestis toodetud piim kuulub Euroopa eliiti. 2008. aastal põllumajandustootjate loodud piimatootjate ühenduse TÜ EPIKO nõukogu esimees Märt Riisenberg tõdes, et kvaliteetse toorpiima nimel on Eesti piimatootjad teinud suuri investeeringuid, mille tulemuseks on kaasaegsed ja puhtad laudad ja Euroopa kõrgeim toorpiima kvaliteet – mullu kokkuostetud piimast kuulus 98,6% eliit- või kõrgemasse sorti.
“Märk “Eestimaine piim toidulauale” pakendil annab lõpptarbijale garantii, et tooraine on pärit Eesti tootjalt ning toode on valmistatud Euroopa parimast piimast – Eesti piimast,” rääkis Riisenberg. “Laiemas plaanis on see koostööprojekt oluline samm pikal teekonnal, mille eesmärk on Eesti piimatööstuse kestva arengu tagamine.”
Riisenberg on seda meelt, et piimatootjate-töötlejate-kaupmeeste koostöö märgib läbipaistvuse ja usaldusväärsuse kasvu kogu sektoris.
ASi Maag Piimatööstus juhataja Valdis Noppel kinnitas, et Maag Piimatööstus kasutab tootmises ainult kohalikku toorainet.
Edu piimanduses sõltub aastatepikkusest tööst. “Piima maitse sõltub oluliselt sellest, kus ja kuidas lehmakarja on kasvatatud, toidetud ja hooldatud. Piima kvaliteeti mõjutab ka aeg ja teekond, mille läbib piim enne töötlejani ja seejärel lõpptarbijani jõudmist,” möönis Noppel. “Korraliku lüpsikarja üleskasvatamiseks kulub vähemalt viis aastat, seetõttu tuleb piimatootmise ja piimatööstuse arenguotsuseid tehes pidada silmas vaid pikka perspektiivi.”
Noppeli hinnangul lööb toidutoorme import kõige valusamalt just põllumeest ning selle tõttu võib ka lühiajaline toorpiima sissevedu oluliselt kodumaa piimatööstuse tarneahelat muuta. Madalad tooraine impordihinnad on ajutised ning kohaliku toidutootmise ja -tööstuse kärbumine muudaks meid teistest riikidest varem või hiljem sõltuvaks.
Sestap peab ta oluliseks säilitada iga hinna eest kodumaine piimatootmine ja toiduainetetööstus, kui keerulised olud ka kriisiaegadel ei valitseks, sest vaid nõnda tagame kohalikele maitse-eelistustele vastava toidu kauplustes ja koos sellega muidugi ka tuhanded töökohad nii põllumajanduses kui ka toidutööstuses.
Tere lõpetas private label’i tootmise
AS Tere teatas tänavu veebruaris, et lõpetab jaekettide omamärgitoodete valmistamise.Tere juhatuse esimehe asetäitja Ülo Kivine ütles toona, et tegu oli strateegilise otsusega.“Kuigi Terel on koduturul rohkem kui viie aasta pikkune jaekettide omamärgitoodete valmistamise kogemus ning private label’i osatähtsus moodustas eelmise aasta IV kvartalis 27% koduturu käibest, otsustasime omamärgitoodete valmistamise Eestis lõpetada,” rääkis Kivine.“Meie mõistes aadressita jaekettide omamärgitooted mõjuvad halvasti Eesti toiduainetööstuse konkurentsivõimele ning nn kodutu piim muudab tootevaliku kauplustes pealesurutuks,” lisas Kivine.
Kommentaar
Tarbijale on tähtis kodumaisus
Vaido Padumäe, ASi Rimi Eesti Food ostudirektorEesti piimatooted on kõige kvaliteetsemad Euroopas. Meie eesmärk on pakkuda tarbijatele ainult kõrge kvaliteediga tooteid ning seetõttu on tarbijal oluline teada, et piimapaki sisu, mille ta kauplusest toidukorvi tõstab, pärineb siitsamast Eestimaalt.Meie jaoks on oluline ostjatele öelda, et Rimi ja Säästumarketi kaupluste omamärgi piim on toodetud Eesti farmides ja töödeldud Eesti ettevõttes. Teeme rõõmuga koostööd Eesti põllumeeste ja piimatootjatega, et tuua tarbijateni kohalike põllumeeste ja töösturite valmistatud värske ja kvaliteetne toidukaup.
Ka Terel koostöö EPIKOga
Üllas Hunt, Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimeesAugusti lõpus sõlmisid TÜ EPIKO ja AS Tere koostöölepingu, mille sisuks on toorpiima ühismüük Terele. Esmasteks lepinguga liitujateks on TÜ Eestimaa Piimatootjate Ühistu, juhatuse liige Märt Riisenberg, Rakvere Piimaühistu, juhatuse liige Kalmer Visnapuu ja AS Metsaküla Piim, juhatuse liige Jaan Metsamaa. Esialgseks toorpiima müügimahuks on ligi 120 tonni päevas.Tere pakutud piima kokkuostuhind on praeguses turuolukorras soodne. Perspektiivis hakatakse lähtuma Euroopa piimahindade statistikast.Loodame, et koostöö sujub, sest AS Tere on üles näidanud läbirääkimiste käigus soovi aidata kaasa tugeva piimatootjate ühistu tekkele, mis partnerina tagab tööstusele stabiilsuse ja tootjaile ka tugevama läbirääkimisjõu. Peatselt on juurde tulemas uusi liitujaid.
Seotud lood
Eestimaa Piimatootjate Ühistu suurendas oma müügitulu vaatamata sellele, et piimaturul on rasked ajad.
Kõnekeskuse ja klienditoe teenus läbi välise partneri kogub viimastel aastatel populaarsust – see on hea võimalus kokku hoida tööjõukuludelt. Kui teised sarnase teenuse pakkujad vastavad vaid klientide kõnedele, teeb Foruse eriliseks operatiivsus reageerida kiirelt kohapeale patrullekipaaži ja tehnikutega.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele