Venemaal miljardeid eurosid inimestele kaotanud püramiidskeemi MMM looja Sergei Mavrodi uus finantsmehhanism kogub hoogu, seekord internetis. Skeemi esindajate sõnul elab 7000–8000 püramiidi raha paigutanutest Baltimaades.
Baltimaade jaoks loodud veebilehe versioonis on MMM-2012 ehk “Mõ Možem Mnogoje” (meie suudame palju) tõlgitud kui “Meie Muudame Maailma”. Muu informatsiooni hulgas on seal ka süsteemi kaasatud inimeste rõõmsad teated teenitud raha kohta. Keegi noormees võtab välja raha Swedbanki sularahaautomaadist Kristiine keskuses ja näitab kõigile suurt rahapatakat. Teine osaleja teatab videopöördumises, et 2012. aasta juunis investeeris 200 eurot, aga septembris sai kätte juba 620 eurot. Ekraanil võib näha SEB Panga maksekorraldusi. Kolmas õnneseen vapustab veel suuremate numbritega: paigutas 100 eurot ning paari kuu pärast sai tagasi vähemalt 1500.
“Nimetame seda mitte püramiidiks, vaid finantsmehhanismiks,” seletab MMM-2012 Eesti kontaktisik. Noormees esitleb ennast Sergeina, kuigi sellesama telefoninumbri omanik osales MMMi koolitusel Maksim Darski nime all. “Baltimaades on umbes 7000–8000 mehhanismis osalejat,” toob ta välja arve.
Eksklusiivses videointervjuus mehhanismi looja Sergei Mavrodi täpset osalejate arvu välja ei ütle, kuid mainib, et Eestis on huvi asja vastu väga suur. Isegi suurem kui teistes Baltimaades. Esimene-saab-järgmise-arvel mehhanism peab korraldajate väitel tagama MMM-2012 lõputuse.
Kaks krahhi juba seljataga. Pärast vanglast vabanemist naasis Venemaa ajaloo suurima finantspüramiidi MMM looja Sergei Mavrodi finantsmängude maailma. 2011. aastal sai alguse tema uus sünnitis MMM-2011, mis tänavu eksistentsi lõpetas. Selle asemele tuli MMM-2012. Uus skeem hakkas koguma jõudu tänavu suvel.
Ametlikud veebilehed nimetavad MMM-2012 “ülemaailmse vastastikuse abistamise kassaks” või “sotsiaalrahavõrgustikuks”. Mitte investorid, vaid osalejad ise kannavad vabatahtlikult raha üksteisele üle – täna kannad sina abivajajale raha, homme kantakse sulle. Töötab mehhanism, sina saad rohkem raha, kui olid varem ise abina välja saatnud.
Idee autori suhtes on algatatud mitu kriminaalasja. Tema tegevuse vastu tunnevad huvi Valgevene, Ukraina, Moldaavia ja Leedu õiguskaitseorganid.
“Erinevalt kas või pankadest räägib MMM ausalt krahhi võimalusest. Meie teeme praktiliselt sama, mida teevad pangad, kuid suurema kasumiga ning sealjuures hoiatame, et on olemas teatud riskid,” jätkab MMM-2012 kontaktisik. “Finantsmehhanism võib kokku variseda ainult siis, kui lakkab inimeste juurdevool või saab otsa nende soov üksteist rahaliselt aidata.”
Skeemi andmeil on süsteemi kaasatud 35 miljonit inimest üle maailma. Seda numbrit ega ka Baltimaade osalejate arvu ei ole võimalik kontrollida.
“Ei ole firmat, ei ole juriidilist isikut, et ole ettevõtet, ei ole aktsiaseltsi – ei ole mitte midagi. Peale idee,” võttis kokku MMM-2012 Eesti esindaja.
Finantsinspektsioon laiutab käsi. Just “olemasolu puudumise” tõttu teatab Eesti finantsinspektsioon, et mingeid seaduslikke võimalusi MMM-2012 kontrollimiseks Eestil ei ole, kuna kogu tegevus toimub internetis, seda koordineerib vene keeles inimene, kes asub teise riigi territooriumil.
“Kui neil oleks eestikeelne ametlik veebileht, saaksime nende tegevuse vastu huvi tunda,” teatas inspektsiooni pressiesindaja Malle Aleksius. “Praegu aga võime ainult hoiatada inimesi võimaliku rahalise kahju eest.”
Tasub teada
Mavrodi tahab finantsilma lõppu
1994. aastal lõi Sergei Mavrodi MMMi, “kuna oli käimas erastamine”, tema aga tahtis “sekkuda ja takistada käputäiel petistel riiki enda kätte saada”. Petiste all mõtles ta praegusi Vene oligarhe. Tol ajal paigutas MMM saadud vahendid Gazpromi, naftasse.MMMi on nimetatud Venemaa suurimaks Ponzi skeemiks.Mavrodi isiklik e-posti aadress algab sõnaga “apokalüpsis”: Ta tunnistab, et seab oma tegevuse eesmärgiks ülemaailmse finantsapokalüpsise.Peale rahaskeemide huvitab teda ka kirjandus.
Kommentaar
Ebaseaduslik skeem
Andres Arrak, EBSi õppejõudMMMi puhul on ilmselgelt tegemist illegaalse süsteemiga, aga vaba inimene vabal maal on vaba langetama nii õigeid kui ka valesid otsuseid. Lihtsameelsete ja ahnete lollitajaid jagub maailmas palju ja need ei lõpe kunagi otsa. Seepärast on oluline tõsta inimeste üldist majandus- ja finantsalast kirjaoskust.Kui mina veel noor olin, õpetas isa mulle, et rikkaks saamiseks on kaks teed – kiire ja aeglane. Kiire tee on pangarööv, aga see on väga riskantne. Aeglasem, aga kindlam pidi olema miljonäri tütrega abiellumine.Tegelikult luuakse rikkused pika ja raske tööga. Paljudel inimestel ei jätku selleks kannatust või võimeid. Seepärast “müüvadki” hästi igasugused vähem ja rohkem ausad püramiidskeemid. Neid on meie ümber rohkem, kui me arvatagi oskame. Kõikvõimalikud puhastusvahendite, pottide-pannide ja kosmeetika müügivõrgustikud – ka nendega on vähestel võimalik palju teenida.
Püramiid hukkub Ponzi skeemist rutem
Romet Kreek, Äripäeva börsianalüütikPonzi skeem kujutab endast investeerimispettust, kus investoritele makstakse tootlust rahaga, mis tuleb järgnevate skeemiga liitujate sissemaksetest, mitte organisatsiooni teenitud kasumist. Skeemi ähvardab kokkukukkumine, kui tulu on väiksem investoritele makstavast rahast. Sageli jõuavad ametivõimud enne skeemi jälile, kui see kokku kukub.Püramiidskeem on üsna sarnane Ponzi skeemiga. Erinevus on selles, et Ponzi skeemist saab tulu selle korraldaja, kuid püramiidskeemis palgatakse levitajad, kes saavad osa lisanduvast pettuserahast.Püramiidskeem kukub tavaliselt Ponzi omast kiiremini kokku, kuna nõuab eksponentsiaalset kasvu, kus piir tuleb kiiremini ette.
Viimaste toetajate raha saavad esimesed
Evgeniy Belousov, Admiral Marketsi riskijuhtPüramiidskeemi firmamärk on see, et viimaste toetajate raha saavad esimesed. Püramiidi tööpõhimõte on see, et huviline paigutab oma raha ühte seitsmest hoiusest – lihtsaimas neist pakutakse 20% kasumit kuus.MMM-2011, aga ka muude püramiidide probleem on selles, et mingil hetkel on süsteemil väga väike protsent hoiuseid. Liitujate hulk varem või hiljem väheneb. Selleks, et saada nn doominoefekti, piisab sellest, kui võtta välja 10% rahast.
Seotud lood
Kõnekeskuse ja klienditoe teenus läbi välise partneri kogub viimastel aastatel populaarsust – see on hea võimalus kokku hoida tööjõukuludelt. Kui teised sarnase teenuse pakkujad vastavad vaid klientide kõnedele, teeb Foruse eriliseks operatiivsus reageerida kiirelt kohapeale patrullekipaaži ja tehnikutega.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele