Kui ASi M.V.Wool omanik Mati Vetevool ei tegeleks igapäevaselt pereettevõtte juhtimisega ja kalamaiasmokkade isude rahuldamisega, siis viibiks ta suure osa ajast merel. Sest kalapüük pidavat nooremaks tegema. Lisaks tavapärasele kalatootmisele tegeleb ta Eestis ainsana koššerkala tootmisega, mis on tänavu edukalt käivitunud.
“See kala, mille sa ise püüad ja endale ise valmistad, on alati kõige maistvam. Seal on hing juures. Ma sain eile hommikul kuus siiga kätte ja täna olid esimesed juba soolasiiana hommikusöögilaual. Ma ei võtnud rohkem mitte midagi kui teed, paar tükki leiba ja panin korralikult soolasiiga – maailma parim toit ja õhtul söön ma jälle seda!” räägib kalamees ja edukas ettevõtja Vetevool, istudes oma firma kaasaegses kontoris Hüüru külas.Tema ettevõte on olnud aastaid edukas. Viimase viie aasta jooksul pole oldud kordagi kahjumis. Käive on kasvanud 2007. aasta 7,5 miljonilt eurolt 12 miljoni euroni 2011. aastal. President Toomas Hendrik Ilves tunnustas tänavu Vetevoolu Valgetähe IV klassi teenetemärgiga, mis ettevõtjale toona pisarad silma tõi. Kuid rõõmust, ikka rõõmust.
Elektrikud on edukad ettevõtjad. Vetevool on hariduselt elektrik, kes tegi ligi 30 aastat tööd Harju KEKis. “Omal ajal öeldi nii, et kõige ärksamad lähevad elektrit õppima ja järgmised alles ehitusse ja san-tehnikasse. Elektrik sai tööd tehes eksida vaid üks kord, see tähendas, et sa said surma, kui läks midagi valesti,” räägib Vetevool, kes on kalaäris töötanud juba 25 aastat. Kuid tegemist pole pelgalt äri või leiva teenimisega, vaid ka tema suure kire ja armastusega vee-elukate vastu.Kui rääkida kalapüügist ja kaladest, elavneb Vetevool märgatavalt, žestikuleerib väärikalt kätega ning kogu tema juttu saadab harras hääletoon. Kuigi ta on juba mõned head aastad tegelikult ametlikult pensionil, ei soovi ta veel tuure maha võtta. Pigem paari kolme aasta pärast.
Uus ärisuund. Kalaettevõte sai alguse suurest kalaarmastusest. AS M.V.Wool on Eesti kapitalil põhinev perefirma, mille asutaja ja juht Mati Vetevool otsustas 1988. luua kalandusühistu Vihterpalu. Väikeettevõtte põhitegevus oli peamiselt kalapüük ja püütud kala müük, aga ka kalatoodete valmistamine. Üheks esimeseks tooteks, mis kiirelt klientide poolehoiu võitis, oli angerjas marinaadis.1994. aastal reorganiseeriti firma aktsiaseltsiks ning võeti kasutusele M.V.Wool kaubamärk ja logo. 1996. aastal alustati jahutatud forelli ja lõhe sisseostuga Soomest ja Norrast. Algusaegadel tarnitud 1,5tonnine kalakogus on kasvanud praegu keskmiselt 25 tonnini jahutatud lõhe ja forelli tellimuseni nädalas. Tänavuse aasta märksõnaks on aga koššerkala.Vetevool rõhutab, et ei tohi unustada seda, et ka Peetrus oli kalamees. “Peetrus on see mees, kes paneb igal mehel päevasid kirja, et palju vanajumala poolt kellelegi on antud, palju juba kasutatud jne. Ja iga päev ta tõmbab kriipsu. Kuid, kuna Peetrus on ise ka kalamees, siis kui mees sellel päeval kalal on, siis ta jätab kriipsu tõmbamata. See tähendab seda, et üks päev elult on võidetud,” jagab Vetevool kelmikalt naerdes nippe, kuidas vanajumalalt elupäevi juurde võita, ja lisab siis: “Naised peaksid ikka laskma oma meestel rahus kalal käia, sest see pikendab nende eluiga.”“Ma ei taha üldse mitte midagi muud süüa kui kala, terve mu pere sööb kala ja kõik on terved,” lausub Vetevool. Kala peal on ta üles kasvatanud kokku kolm last. Vetevoolu tütar töötab praegu Harju KEKis, sealsamas, kus Vetevoolgi elektrikuna omal ajal töötas. Poeg on aga ettevõttes juba alates aastast 1996 ja ühiselt veetaksegi perefirmat.
Uhke oma laste üle. Lisaks pojale ja tütrele on Vetevoolul veel ka kasupoeg. “Võtsin Muraste lastekodust ühe heasüdamliku 11aastase koer-poisi,” meenutab ta. Omal ajal tuli tal poisi pärast koolis käia rohkem, kui ta ise üldse on koolis käinud, nagu Vetevool ise ütleb. Teinekord sai ta vaevalt autosse istuda, kui juba helistati koolist uuesti ja autol tuli ots tagasi kooli poole keerata. “Need aastad olid kõigile õpetlikult,” ütleb Vetevool.Koolilt palus ta mõistvat suhtumist ning praegu on ühise tööga kasvatatud üles tubli mees. “Tänasel päeval otsigu keegi küla peal vastast sellele poisile!” lausub Vetevool, tõstes rusikasse pigistatud käe võitlusvalmilt üles. “Ta on nüüd ise 30aastane ja fantastiline poiss, kel endalgi on juba laps.”Aga peale tubli inimese on tegu ka Vetevoolu ettevõttes asendamatu liikmega. “Ta on Vihterpalu kalatööstuse A ja O. Ta on seal kõik, tal pole küll vastavat haridust, kuid ma olen talle kõik oma teadmised edasi andnud,” lausub Vetevool ning lisab, et siis, kui temal endal oli möödunud aastal avarii, siis just see sama poiss oli mitu kuud ettevõttes juhataja asetäitja. “Ta tegi oma tööd väga hästi,” lisas Vetevool. Kõige parema meelega veedaks Vetevool rohkem aega merel ning paari-kolme aasta pärast, kui ta plaanib pensionipõlve tõsiselt nautima hakata, ta just seda teha kavatsebki.
Koššer-kala eksport kasvab
Kunagi Brüsselis ja Frankfurdis messidel käies kohtus Vetevool erinevate rabidega, kes tundsid tema toodangu vastu huvi. Üks asi viis teiseni ning praeguseks on Iisraeli poole koššerkala saadetud juba mitu konteinerit.Samas nentis ettevõtja, et koššeri ja tavalise kala puhul suurt vahet pole.“Koššer ongi tegelikult see, et tehakse väga puhtast ja kvaliteetsest toorainest. Oma iseäralik tingimus on see, et laupäevasel päeval kala töödelda ei tohi. Siis on juutidel sabati aeg. Me austame nende kombeid ja järgime seda. Lisaks, nii nagu õnnistatakse Eesti lippu, siis peab ka see koššer-kala olema kohaliku rabi või selle esindaja sisse õnnistatud,” räägib Vetevool, kelle sõnul käib tehasest läbi kaks korda päevas rabi, kes kala õnnistab. Samuti ei tohi koššer-põhimõtte järgi olla tööstuses ilma soomusteta kala. “Kui meie toodaksime siin selles tööstuses angerjat, siis koššeriks see tehas enam ei kõlbaks. Seega me toodame angerjat teises tööstuses,” räägib Vetevool.Praegu viiakse koššerkala peamiselt Iisraeli. Ettevõttel on seal esindaja, kes turustab seda kauplustesse ja sünagoogidesse.Kalaettevõtja sõnul taheti vahepeal katsetada ka Saudi Araabia ja Egiptuse turgu, kuid sellel suunal tegevust ei toimu. Egiptuse turule mineku plaanidele tõmbas kriipsu peale riigis puhkenud revolutsioon.Koššertoidud on viimaste aastate lõikes saanud iga vähegi popima või trenditeadlikuma inimese toidulaua “uueks avastuseks”. Miks see nii on? “Koššer on suure kontrolli all olev toit ja seda tuleb teha väga kvaliteetselt,” arvab Vetevool.Head kvaliteeti hindavad ka kohalikud kliendid. “Presidendi kantselei tellib meie käest kala, ka paljud riigikogu liikmed ja kohalikud juudid. Võtame näiteks Eesti ühe kuulsaima juudi, härra Baskini. Ta ütleb mulle alati, et Mati, sinu toit on kindlasti sama hea ja natuke parem kui koššer,” naerab Vetevool, kel on enda sõnul palju tähtsaid tuttavaid, samuti palju sõpru, kuid tihtilugu pole nende kõigi jaoks põlisel kalamehel lihtsalt aega.
Arvamus
Loomakaitsjate proteste ei mõista
Mati Vetevool, M.V.Wooli omanikLoomakaitsjad väidavad Euroopas, et loomatapmine juudi seaduste järgi pole inimlik. Olin 1988. aastal Londonis, kui seal oli suur loomakaitseaktsioon. Lõigati kasukaid katki, peksti vitriine sisse. Ma nägin ka seda ja ütlesin neile siis, et sõbrad, teil on ju seanahast saapad endal jalas, te peaksite ju paljajalu olema siin! Miks saapad on paremad kui kasukas. Nad vastasid, et me ei saa ju paljajalu käia. Ma ütlesin, et inimene ei saa ju paljalt ka käia. Teate, need loomakaitsjad selle koššerteemaga, oh, ma ei tea, ärme siis söö ka. Minu arvates on see ülepaisutatud teema. Oleme ikka inimlikud ega tee lollusi.
Kommentaar
Arvestab teistega
Richard Kotta, Mati Vetevoolu vana tuttavOleks Eestis rohkem selliseid mehi, kes oskavad endale ja oma ümbrusele tööd leida ja kes oskavad hinnapoliitikaga nii hästi arvestada. Ta ehitas ju ühe oma tööstuse selgel kriisiajal, kuid ta oskas hästi majandada ja leidis selle jaoks raha. Ükskord kriisi ajal tuli huumori mõttes lühikeseks lõigatud pükstega tööle. Kõik naersid, et miks sa nii teed, Mati? Mati vastas, et meil on ju sügav kriis ja ma üritan olla solidaarne. Kuid Mati enda töötajatel palku ei langetanud mitte kopikatki. Ta seisab alati enda, oma pere ja oma töötajate eest. Suur sügav kummardus tema ees – oleks Eestis selliseid mehi ainult rohkem! Ta ei mõtle ainult enda rahakotile, vaid arvestab ka ümbrusega.
Seotud lood
Augusti lõpus hakkas Saue vallas Laagris tööle rahvusvahelise toiduainetööstuse Solina uus 15 000 ruutmeetrine moodne tootmiskompleks. Selleks, et tehase logistika oleks sujuv, kiire ning turvaline, tegi Forus koostöös ettevõttega GoSwift nutika turvalahenduse. Lisaks hoolitseb Forus kogu territooriumi turvalisuse ja nõrkvoolusüsteemide hoolduse eest.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele