Ettevõtete turundustegevuse toetamiseks käivitati projekt Disainibuldooser, milles osaleb kümme ettevõtet ja mis kestab kaks aastat. Projekti eelarve on 400 000 eurot.
“Disain on turunduse tööriist,” ütles Eesti Disainikeskuse juht Jane Oblikas. “Iga ettevõtte tegevuse keskne nähtav ja tajutav osa edastatakse meile visuaalses keeles, olgu selleks siis tooted, teenused oma füüsilise või virtuaalse keskkonnaga või turundusmaterjalid. See on disaineri töö vili.” Tema hinnangul ei oska Eesti ettevõtted näha disainis lisandväärtuse loojat või uue äri tekitajat.
On aga ka erandeid, näiteks projektis osalevad lumesahkade tootja Meiren Engineering ning geoinfosüsteeme ja kaarte valmistav Regio. Aastas välisturgudel 30% kasvav Regio usub, et ettevõtte disain laiemas mõttes annab konkurentsieelise sellel turul, kus parajasti toimetatakse.
Mitte lihtsalt kujundus. “Meil on mitu fookuselementi, Disainibuldooseri raames toimus disainiaudit ja selle raames leiti ca 30 teemat, mida oleks võimalik meil veel parandada või paremaks muuta. Disain on ikka väga palju laiem teema kui lihtsalt kujundus,” märkis Regio juht Ülo Säre. Tema sõnul räägiti disainiauditi raames mõne Regio toote kontseptsiooni väljatöötamisest, teenusedisainist, toodete ja teenuste turundusest. “Päris lõplikku valikut me pole veel ära teinud. Me otsustasime, et me ei tee seda projekti üldise parandamise raames, vaid peame konkreetse tegevuskava taha saama. Ja viimasesse shortlist’i jäänud teemadest me valimegi nüüd need, millele saaks kohe rakendust leida,” seletas Säre, kuidas projekt nende puhul töötab.
Tema sõnul tuleb ettevõttele kasuks, kui ta kaasab disaineri, kes aitab disainida ettevõtte strateegiat. “Eesti ettevõtete jaoks on sõna “disain” juba keeleliselt tulenevalt võõras, esimese asjana tulevad mängu ilusad pildid ja säravad kujud ja võib-olla veidi tootedisaini. Näiteks vene ajal olid raudteejaamade ooteruumides koledad toolid, aga minu tagumik mäletab siiamaani, et need olid äärmiselt mugavad toolid,” rääkis Säre ja lisas, et disainiprotsess ja strateegiaprotsess ongi tegelikkuses üks ja sama. “Me ei tee neid asju ainult Disainibuldooseri pärast. Teeme neile projektidele ka tasuvusanalüüsi ning oleme kokku leppinud, et kui see analüüs näitab, et asi ei tasu ennast ära, siis me seda ka ei tee,” lisas Säre.
Probleem nimega. Suur probleem Regio jaoks on see, et välisturgudel teatakse neid teise nime all, kuna Regio nimi oli Saksamaal ja Mehhikos juba ära võetud. “Meil ongi see teema praegu laual. Ma arvan, et see teema jääbki meie põhifookuseks, et mis näo ja fookusega me välisturgudele läheme, kuidas see strateegia sättida selliselt, et sõnum töötaks nii moslemimaal kui ka Rio karnevalil,” lisas Säre.
Eesti Disainikeskuse juht Jane Oblikas lausus, et disaini roll Eestis on tagasihoidlik. “Disaini kasutatakse stilistilisel eesmärgil – muudame selle, mis on, ilusamaks. Samas disainis peitub võimalus luua midagi täiesti uut,” ütles Oblikas. Tema sõnul tasub vaid korraks süsteemselt süüvida sellesse, kuidas praegused kasutajad ettevõtte tooteid ja teenuseid kasutavad, ning siis tekivad ka ettevõttes ideed, kuidas pakutavatele väärtust lisada.
Lumesahatootja lõi lombi lainetama
Meiren Engineering on üks kümnest ettevõttest, kes osaleb Disainibuldooseri pilootprojektis. Ettevõte on Skandinaavia turul juba laineid löönud, nüüd üritatakse disaineri abil tooteid täiustades edasi areneda. Tegemist on inseneriteenuseid pakkuva ja lumesahku tootva ettevõttega, mis tegutseb lisaks Eestile pea kõigil meie naaberturgudel. Algselt insenerettevõttest sai 2008. aastal ka lumesahku tootev ja disainiv ettevõte.Viimased aastad on olnud edukad, kuid alati tasub visata ettevõttele ka nn helikoprteripilk peale. Nii arvab Meiren Engineeringu juht Toomas Uibo. “Tuleb endalt aeg-ajalt küsida, kas suund, kuhu liigutakse, on ikka õige. Seda tuleks küsida just siis, kui läheb hästi,” lausus Uibo novembris Baltika kvartalis disainiauditi tulemusi tutvustades.Meireni projekteerimisklientidid on Soome ja Eesti masinaehitusettevõtted, peamised sihtturud on Rootsi, Norra, Soome ja Balti riigid. Ettevõttes on välja töötatud hulk tooteperekondi nii veoautodele kui ka traktoritele. Toote valmistamine tellitakse allhankena teistelt metallitöötlemisettevõtetelt, kuid peamiselt sõsarettevõttest AS Paide Masinatehas.Võrreldes 2010. aastaga suurenes Meiren Engineeringu müügitulu 2011. aastal 70%, mis vastas planeeritud kasvule. Isegi ületas seda pisut. Käibe suurenemise peamine põhjus oli turupositsiooni tugevnemine Rootsis ja Soomes, kus sahkade müük kahekordistus. Uue turuna lisandus Island.
Vaikne tiik lõi lainetama. “Meil on kõik suured müügid juba tehtud, need tehakse tavaliselt pärast jaanipäeva. Võrreldes eelmise aastaga tuleb tänavune aasta tagasihoidlikum. Eelmine aasta oli tõesti väga hea,” rääkis Uibo, kelle sõnul on tänavu erinevalt varasematest aastatest pandud rohkem rõhku tootearendusele, sest turg on järsku muutunud.“Me sukeldusime suhteliselt vaiksesse tiiki või lompi ja nüüd me oleme selle Skandinaavias lainetama löönud. Nüüd püüame end selles uues laines uuesti teostada ja ise ka ellu jääda,” lausus Uibo naerdes.Ettevõte raputas oma Põhjamaade konkurente, kes seni mõnusalt vana rasva peal liugu lasid. “Meie konkurendid on ärganud. See oli pikalt suhteliselt muutumatu turg. Igas riigis on olnud üks tõsiseltvõetav maanteesahatootja. Meie konkurendid on olnud mugavustsoonis, neil on olnud 80protsendiline turuosa, kuid meie oleme nende kaardid nüüd sassi ajanud,” rääkis Uibo.Lumesahad ja disain? Kõrvaltvaatajale võivad tunduda sõnad “lumesahk” ning “disain” kokkusobimatud. “Keskmine masinatööstusettevõte Eestis arvab, et disain võrdub vormi ja värviga. Tegelikult see on suurem teema. Vaadates meie valdkonda, algab disain sellest, mida autojuht peab tegema, et sahk masinale külge saada. Disain on ka tegevused, ergonoomika, mugavused, lisaväärtused. Ka teenusedisain, et kuidas me selle saha kliendile üle anname. Me ei räägi siin ainult värvist ja vormist, disain on kõikehõlmav,” seletas Uibo.
Eesti ettevõtted võib lahterdada kolmeks. Uibo sõnul ühed on need, kes disainivad ise või püüavad kataloogides nähtut järele teha. Teised on need, kes lähevad kliendi juurde ja küsivad, mida too tahab. Meiren soovib kuuluda kolmandasse gruppi ehk olla ettevõte, kes läheb kliendi juurde, küsib, mida klient tahab, ja pakub ka lisandväärtust. “Kõige olulisem punkt või mõte, mille mina disainiauditist välja võtsin, oli just tootearendus. Kui meie toodete arendamine baseerub sellel, et me küsime kliendilt, mida sa tahad ja kuidas oleks parem, siis edaspidi soovime tootele lisada ka midagi sellist, mida klient ei oska oodata,” rääkis Uibo.Seda, kui palju ettevõte tänu Disainibuldooseri projektile käivet ja kasumit juurde võidab, Uibo prognoosida ei osanud. “Ausalt öeldes pole seda otseselt arvutanud, kuid loomulikult on meil eesmärgid olemas,” märkis ta.
Mis on mis
Disainibuldooser
Pilootprojekt, mille on ellu kutsunud Eesti Disainikeskus, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ja EAS. Usutakse, et disaini enamal ja efektiivsemal rakendamisel on oluline roll selles, et Eesti majandus järgmistel aastatel kasvaks ja konkurentsivõime paraneks.Projektis osaleb kümme ettevõtet: Meiren Engineering, Datel, Baltika Grupp, Alpaka, Proekspert, Regio, Sorainen, Tallinna Sadam, Wendre, Elvior.Projekti strateegiline juht on Richard Eisermann, kes on strateegilise disaini konsultatsioonibüroo Prospect kaasasutaja ning aastaid teinud tööd disaini- ja innovatsioonijuhina UK Design Councilis.
Üks küsimus
Miks on sellist projekti vaja ja mida annab see juurde Meirenile?
Martin Pärn, disainibüroo Iseasi juht ja Disainibuldooseri projektis Meiren Engineeringule määratud disainerMeiren soovib areneda ettevõttest, mis toodab häid lumesahkasid, ettevõtteks, mis pakub parimat teehooldustehnikat koos kaasnevate teenustega. Me ei vaata sahku mitte hooldusautode lisavarustusena, vaid osana toote-teenuse kooslustest. Et see kõik nii tööle hakkaks, tuleb kõik need elemendid süsteemi luua.Olles kaasatud arendustegevusse algusest peale, on võimalik disaini mitu korda enam tõhusamalt tööle panna. Disainer toob laua äärde kasutajate mõistmise ja kasutusmugavuse teemad, ühendab tehnoloogilised ja majanduslikud võimalused ettevõtte brändivisioonide ja kasutajatele olulise ja tähendusliku maailmaga – loob sisuliselt kauem kestvaid ja suurema lisandväärtusega tooteid.Disainibuldooseri projektis on disain toodud ettevõtte juhtimise tasandile. Nii saab sellest otsustusprotsessi osa – mida ja miks arendada ning kuidas neid tegevusi kõige tõhusamalt ettevõtte enda arendusega siduda.
Seotud lood
Augusti lõpus hakkas Saue vallas Laagris tööle rahvusvahelise toiduainetööstuse Solina uus 15 000 ruutmeetrine moodne tootmiskompleks. Selleks, et tehase logistika oleks sujuv, kiire ning turvaline, tegi Forus koostöös ettevõttega GoSwift nutika turvalahenduse. Lisaks hoolitseb Forus kogu territooriumi turvalisuse ja nõrkvoolusüsteemide hoolduse eest.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele