Eesti, Luksemburgi ja Saksamaa majandus on euroalal kõige parema tervise juures, selgub Hamburgis asuva Berenberg Banki ja Brüsseli mõttekoja Lisbon Council täna avaldatud uuringust.
Enim on aga oma majanduse reformimisel teistest euroala riikidest maha jäänud Prantsusmaa. "Prantsusmaa on ainus suur Euroopa majandusruum, millel on tõsised terviseprobleemid, kuid mis peab alles hakkama neid arstima," tsiteeris uuringut 2012 Euro Plus Monitor agentuur Bloomberg.
"Kui poliitikas rohkem vigu ei tehta, võib euroala võlakriis 2013. a veidi järgi anda," nendib raport. "Euroala tervikuna on muutumas palju paremini tasakaalus ning potentsiaalselt dünaamilisemaks majandusruumiks."
Raport reastab 17 euroala riiki majanduse n-ö tervisliku seisundi ja kohanemisprotsessi järgi. Kreeka on viimasel kohal majanduse tervise hinnangus, kuid esimesel kohal jõupingutustelt probleemid lahendada. Kreeka järel on kiiremad kohanejad ja reformijad Iirimaa, Eesti Hispaania ja Portugal.
„Kõik neli euroala riiki, mis on saanud välisabi – Kreeka, Iirimaa, Portugal ja Hispaania, on viimasel 12 kuul jõupingutusi kohanemiseks suurendanud,“ nendib raport. „Teiste sõnadega on riigid, mis kiiresti kohanema peavad, seda kriisi survel tegemas. Mingit märki sellest nn moraalsest riskist, et välisabi reformide tempol raugeda laseb, ei ole.“
Raporti järgi on tööjõuühiku kulu Kreekas, Iirimaal, Portugalis ja Hispaanias tuntavalt alanenud. Teisalt on palgad Saksamaal kammitsast lahti saanud, suurendades sisetarbimist ja hõlbustades Lõuna-Euroopal oma konkurentsivõime taastamist.
„Enam kui midagi muud näitab see, et tõsised struktuursed muutused on rahaliidu raamides võimalikud ja et need toimuvad,“ märgib raport.
Raporti järgi tuleb jätkata rahaliidu arhitektuuri parandamist, kuid juba on näha, et selles raamistikus on riikidel võimalik end edukalt reformida.
„Kui euroala praegusest akuutsest kriisifaasist läbi saab ning reformikursil jätkab, võib see kriisist välja tulla lääneriikidest ühe kõige dünaamilisema piirkonnana,“ on raport optimistlik.
Võlakriisist väljasaamiseks tuleb kõrvaldada oht, et Kreeka rahaliidust välja kukub, mis põhjustaks kriisi uue ägenemise. Samuti ei või kärbetega üle doseerida ning oluline on panustada kasvu ergutavatele struktuursetele reformidele.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele