Venekeelsed Eesti ettevõtjad on tuleviku osas pigem optimistlikud, kuid nimetavad takistusteks finantseerimist, vähest koostööd ettevõtete ja valitsuse vahel ning tööjõu probleeme.
ASi Harju Karjäär juhatuse esimees Roman Talnis tõdes, et tahaks rohkem näha valitsuse koostööd ettevõtetega. "Enne, kui vastu võtta mingisuguseid seadusi, tuleb teha konsultatsioone, kui mitte eraettevõtetega, siis vähemalt assotsiatsioonidega," selgitas ta ja viitas kaevandamistasu tõusule. Nimelt said 26. septembril järgmise aasta riigieelarve eelnõuga avalikuks uued, mitu korda kasvanud tasumäärad, mis valitsus oktoobri esimesel nädalal kinnitas. Talnise hinnangul mõjutavad sellised otsused konkurentsivõimekust riigis tervikuna.
Ta lisas, et on endiselt positiivne, kuid mitte üleliia. "Kui järgmine aasta tuleb samasugune nagu see, siis on see üpriski hea," märkis Talnis Delovõje Vedomosti konverentsil "Minu äri Eestis täna ja homme".
Harju Karjäär tõstab 2013. aastal töötajate palku, sest inflatsioon tõuseb. "Aga siis see tähendab seda, et ka hinnad tõusevad. Raske on seletada töötajatele, miks nende palk ei tõuse," selgitas Talnis.
Sideseadmete hulgimüügiga tegeleva General Datacomm International OÜ tegevdirektori Igor Ganjuševi sõnul tuleb alati ja igal juhul mõelda positiivselt. Positiivsus seisneb selles, et hullemini ei saa minna, lisas ta.
Ganjuševi sõnul on Eesti ettevõtluse probleem seotud finantseerimisega. "See on väga lihtne: pangad on valmis finantseerima suuri ettevõtteid, aga suured ettevõtted ei vaja raha. Finantseerimist vajavad väikesed ja keskmised ettevõtted, kellesse pank suhtub konservatiivselt," selgitas ta.
Palgatõusu Ganjušev veel kaalub, kuid ta tõdes, et ilmselt peaks tõus jääma vahemikku 5-10%, sest palju võimalusi palga tõstmiseks ei ole.
Vladimir Sadekov omanimelisest advokaadibüroost mõtleb järgmise aasta suhtes väga positiivselt. "Lihtsalt tegutseda tuleb ettevaatlikult ja optimismiga peab olema ettevaatlik. Ei tasu joosta hooletult ja tuleb mõelda, mida ja kuidas teed," kommenteeris ta.
Raskusi ja takistusi on Eestis Sadekovi sõnul palju. Näitena ta tõi selle, et tootmise käivitamiseks on vaja raha. "Samuti on palju arusaamatusi elektrituru avanemisega," lisas advokaat.
"Tuleb mõelda laialt, kuidas meelitada ja vallutada uusi turge, kuidas integreerida ja muuta suhteid valitsusega paremaks," rääkis ta. Palka kavatseb Sadekov järgmisel aastal tõsta, kuid täpsemalt ei oska ta veel öelda, sest see sõltub efektiivsuse kasvust.
Tugikeskus Power MTÜ juhatuse liige Irina Oleinitš märkis, et positiivne ellusuhtumine ning optimism on ainuke, mis aitab ellu jääda. "Kui me sellise suhtumisega oleme, siis juba kõik ei ole kaotatud. Mis puudutab üldist majandust, siis on suhteliselt kurb, kui vaadata teisi riike, näiteks ka naabreid," kommenteeris ta.
Oleinitš nimetas ainukeseks takistuseks selle, et vene keelt kõnelevate ettevõtete vahel on vähe koostööd. "Kahjuks võib-olla ei lase meie mentaalsus ühineda ja minna koos. See sõltub eelkõige meie aktiivsusest," märkis ta.
Koolilaste toitlustuse korraldamisega tegeleva Mann Grupp ASi juhatuse liige Anatoli Podvolotski tunnistas, et tema äri Ida-Virumaal läheb hästi. Raske on Ida-Virumaal tema hinnangul aga seis tööjõuga. "Inimesed on rikutud, nad ei taha töötada nende numbrite eest, mida pakutakse," viitas ta palgale.
Delovõje Vedomosti konverentsil "Minu äri Eestis täna ja homme" esinenud majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi sõnul saab praeguses majandusolukorras olla optimistlik. "On võimalik olla piisavalt optimistlik kui vaadata, millist kriisi on Eesti majandus läbi elanud ja kui vaadata, mis toimub Euroopa Liidus," selgitas ta.
Ministri hinnangul on oluline teada, mis toimub meie naabri juures - viidates Venemaale -, kus majanduskasv on langenud. "Eesti turg on väike ja see, kes tegeleb ettevõtlusega, siis peaks kohe vaatama ka rahvusvahelisi turge," märkis Parts.
Ta tõdes, et Eesti majanduse jaoks on oluline igasugune koostöö riigi ja ettevõtete vahel. Minister rõhutas ka riigi rolli soodsa ärikeskkonna loomise juures.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele