Ettevõtjate hinnang majandusolukorrale on paranemas, kuid töötleva tööstuse ekspordimahtudele see sel aastal suurt kasvu ei luba, hindas Swedbank.
Panga ehitusmaterjalide tööstuse sektori juhi Mats Tootsi sõnul on juba tegemist hea tulemusega, kui ekspordimahud jäävad samaks või kasvavad 1-2%. "Ettevõtete tänane fookus on efektiivsuse ja kasumlikkuse kasvatamisel. Ka kevadise Swedbanki tööstusettevõtete uuringu kohaselt on 51% investeeringutest seotud efektiivsuse kasvatamisega," selgitas ta.
Eksporditurgude osas on esimene poolaasta tema sõnul tähendanud osadele ettevõtetele Soome turul mõningast tagasilööki mahtudes või konkurentsist tingitud vajadustest hinnataseme langetamiseks.
"Teise poolaasta osas ollakse pisut optimistlikumad - seda eelkõige allhanget teostavate tööstusettevõtete hulgas," jätkas Toots. "Lõpptarbijale suunatud turg taastub tõenäoliselt aeglasemalt ja tarbimismahtude kiiret kasvu oodata ei maksa. Positiivse noodina ootab Soome keskpank järgmisel aastal 0,7% SKP kasvu, mille aluseks on oodatav Soome ekspordimootori kiirenemine ning ka tehnoloogiasektoris toimuv."
Tootsi sõnul jääb ettevõtjatega suheldes siiski tunnetus, et Soome turul on hetkel Eesti ettevõtjate vaatenurgast pigem võimaluste aeg. "Paljud Soome ettevõtted koondavad, restruktureerivad ning on keskendunud ettevõttesisestele protsessidele. See omakorda loob võimaluse turgu ümber jagada ja leida uusi koostööpartnereid," rääkis Toots. "Hea näitena ostis üks Eesti tugev katusetootja ära Soome kohaliku ettevõtte ning avab seal nüüd juba filiaale, kasvatades seega oma turuosa ja käivet."
Positiivseid üllatusi tööstusettevõtetele võib pakkuda ka Rootsi - viimaste analüüside põhjal ennustatakse seal järgnevatel aastatel ca 3% majanduskasvu, mille aluseks kasvav sisetarbimine, riigi rahapoliitika ning tööstuse/ekspordi hea olukord. "Tundub, et siin võiks olla kasvuvõimalusi nii allhanget teostavale tööstusele kui tarbijaturule suunatud toodetele, sh ehitusmaterjalid, mööbel ja muu," märkis Toots.
"Paistab, et mahte on ettevõtted jooksval aastal suutnud hoida, küll aga on seni kannatanud marginaalid, seda ühelt poolt tänu tööjõukulude kasvule kodus, teisalt tulenevalt karmimast konkurentsist," ütles Toots. Tema sõnul on näiteks tööjõud Lätis ja Leedus odavam ning lõunanaabreid võetakse Skandinaavias ka järjest rohkem arvesse. "Mündi teisel poolel on kindlasti aga krediidiriski oht – eriti, kui piirduda vaid kohalikule turule müümisega. Seda isegi jõukaks peetud Skandinaavia piirkonnas," rõhutas ta.
„Kokkuvõttes on Eesti ettevõtja eelised aga ikka needsamad – madalam kulubaas, soodsam maksukeskkond, tööjõu paindlikkus. Rõõm on näha paljusid ettevõtjaid, kes neid eeliseid ka ära kasutavad,“ sõnas Mats Toots.
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele