Hispaanias põhjustavad turistide hordid pahameelt, nende poolt riiki jäetav raha hoiab aga üleval sealset majandust. Poliitikakujundajad otsivad õiget tasakaalu.
![Ka tillukest Santorini saart väisavad enam kui 3 miljonit turisti aastas on kohalikud põhjalikult ära tüüdanud](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=449cadca-d44f-5219-87b1-13559816a43b&width=3840&q=70)
- Ka tillukest Santorini saart väisavad enam kui 3 miljonit turisti aastas on kohalikud põhjalikult ära tüüdanud Foto: AFP/Scanpix
Need plirtsatused panid kogu maailma kõrvu kikitama. Juulis Barcelonas toimunud meeleavaldusel pritsiti hulk turiste veepüstolitest läbimärjaks ja aeti välikohvikutest minema.
Kui fotod veerünnakust jõudsid kogu maailma uudistekülgedele ning tõid Barcelona jaoks kaasa mainekriisi, said püstolikangelased Hispaania turismiettevõtjatelt külastajate eemalepeletamise eest nahutada.
Korraldajate sõnul oli see aktsioon ette kavatsemata, kuid mõistetav. „Inimestel on kõrini,“ ütleb Martí Cusó, üks 3000pealise protestimarsi korraldajatest. „On täiesti normaalne, et kui esimene asi, mida sa näed, on hotell või turiste täis välikohvik, elatakse pahameel nende peal välja.“
Vastulöök turismile ei piirdu ainult Barcelonaga. Euroopat nimetatakse mõnikord maailma muuseumiks, Vahemere maid aga maailma rannakuurordiks. Euroopa riike külastas mullu 709 miljonit inimest üle kogu maailma. Põhjaameeriklasi on nende seas üha enam, kuid valdav enamus reisib Euroopa-siseselt.
Mõnes riigis on huvireisijate hordid kasvanud aga nii suureks, et kohalike kannatus – Veneetsiast ja Amsterdamist Lissaboni ning Santorinini – on katkenud.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele