Toomas Hendrik Ilves, kes alles äsja noomis Eesti tipp-poliitikuid liigse "emotsionaalsuse" pärast, muutus majandusteadlasest nobelisti Paul Krugmaniga sõnasõtta minnes lausa labaseks.
"Kutsun kõiki – poliitikuid, ajakirjanikke, vabakonna esindajaid, arvamusliidreid – talitsema oma emotsioone ning püsima tsiviliseeritud mõttevahetuse piires. Vastastikuste süüdistuste loopimise ja arveteklaarimise asemel võiksid erakonnad ja nende esindajad tegeleda oma tõsiseltvõetavuse taastamisega," rääkis Ilves pärast seda, kui peaminister Andrus Ansip oli Reformierakonna rahastamisskandaali kontekstis väitnud, et tänane justiitsminister Kristen Michal ei saanud erakonna peasekretärina varjatud annetust telefoni teel kokku leppida, sest teab ometi, et telefone kuulatakse pealt.
Teist iseloomustades räägitakse alati iseendast. Lapsedki teavad, et kes teisele ütleb, see ise on. Nii võiks presidentki kaaluda, mida ta tegelikult ütleb, kui nimetab Krugmanit ülbeks ja üleolevaks. Aga sellega Ilves ei piirdunud: käiku läksid ka kõige madalamat sorti obstsöönsused, mis presidendi kõnepruugis mõjuvad ehmatavalt. Kui juba üksteise peale s…umisest räägitakse, siis on ju igasugune diskussioon välistatud – suurt madalamalt enam väljenduda vist ei saa. Kui see on tsiviliseeritud mõttevahetus, millega president Eesti rahvusvahelisse meediasse viis, siis, andke andeks, millest me üldse räägime?
Ilvesel pole see esimene kord. Mäletate ju küll: "Kes, kurat, need baltlased meile on?" President ei peaks oma head inglise keelt demonstreerima s…- ja f…-sõnavara tundmisega. Eesti presidendi koht ei ole – vikimemosid meenutades – nii "vaene" ja "võimuta", et väärika diskussiooni asemel võiks endale nilbusi lubada.
Rahvusvahelises meedias on Ilvese rünnak Krugmani vastu juba tähelepanu äratanud ning see lumepall võib kiirelt paisuda laviiniks, mis selgelt kahjustab Eesti mainet. Ropendav president on küll viimane, mida meie riigi rahvusvaheline maine vajab. Hea vähemasti, et välismaal "Viimset reliikviat" ülearu hästi ei tunta – muidu võiksime oodata pealkirja "Matsid jäävad matsideks".
Autor: Vilja Kiisler, Vilja Kiisler
Seotud lood
Pühapäeval lavale jõudvat Toomas Hendrik Ilvese ja Paul Krugmani mullusest rahvusvahelist tähelepanu pälvinud kantaati kajastavad maailma mainekad väljaanded.
Krugmani kirjutis oli täiesti neutraalne, adekvaatne tähelepanu juhtimine (juhuslikult seekord Eesti peal), et kasinusmeetmed viisid suure SKP languseni ja majandus ei ole tänaseks taastunud või on teinud seda isegi vähem, kui mõni teises riigis, kus ei kasutatud kasinusmeetmeid, kirjutab Šveitsis elav erainvestor Rene Kuuskmann.
Neljapäeval lahvatas torm veeklaasis, kui nobelist Paul Krugman julges kahelda, kas Eesti majanduskriisist taastumine on ikka triumf või lihtsalt tubli saavutus.
Tugevate vihmasadude, tuule ja muude loodusstiihiate tekitatud kahjud võivad tõsiselt mõjutada äritegevuse järjepidevust. Elektri kadu võib peatada tootmise ja teenuste osutamise, erinevate asutuste tegevuse, aga ka igapäevaelu linnades.
Viimased uudised
Vaidlustatud on miljonite eest nõudeid
“Eestis võiks rohkem idufirmasid surra”
Hetkel kuum
![Peeter Koppel, Martin Sokk.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=4cf21cc8-d212-5b14-9b58-d524b9f8643b&width=3840&q=70)
Investor hoidku USA-l silm peal
Tagasi Äripäeva esilehele