Eesti üks suuremaid regionaalseid soojatootjaid, N.R. Energy OÜ, on viimastel aastatel rajanud ja rajamas üle Eesti ligi 10 kaasaegaset katlamaja, mis lisaks keskkonnasõbralikumale ja tõhusamale soojatootmisele on ka silmale kenamad vaadata, kui üldiselt võib-olla ühelt katlamajalt oodataks.
![Üleviste tänaval paiknev Tapa linna põhikatlamaja, mis kütab lisaks linna elanikele ka kohe Tapa kõrval asuvat kaitseväe linnakut.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=185ce089-7000-54d6-827f-4e85950c5f06&width=3840&q=70)
- Üleviste tänaval paiknev Tapa linna põhikatlamaja, mis kütab lisaks linna elanikele ka kohe Tapa kõrval asuvat kaitseväe linnakut. Foto: N.R. Energy
Selle juures jääb aga peitu suur taustatöö, mida soojafirmal on tarvis teha, et üks kaasaegne katlamaja vastaks kõigile - nii keskkonnaalastele kui ka regulaatorite nõuetele.
N.R. Energy kõige võimsamad ja kaasaegsemad katlamajad paiknevad hetkel Lääne-Virumaal, Tapa linnas. 2018. aastal valminud Üleviste tänaval paiknev linna põhikatlamaja kütab lisaks linna elanikele ka kohe Tapa kõrval asuvat kaitseväe linnakut.
Linnaelanike jaoks on aga kõige olulisem, et võrreldes uute katlamajade ehituse eelse ajaga täna Tapa võrgupiirkonnas toasooja hind enam kui veerandi võrra soodsam.
Ahto Tisler
N.R. Energy OÜ juhatuse liige
![Leina tänaval paiknev Tapa moodne reservkatlamaja võeti kasutusse eelmisel küttehooajal.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=c490a8b2-f6e6-59e4-b3e8-d9265a781763&width=3840&q=70)
- Leina tänaval paiknev Tapa moodne reservkatlamaja võeti kasutusse eelmisel küttehooajal. Foto: N.R. Energy
Leina tänaval paiknev Tapa moodne reservkatlamaja võeti kasutusse eelmisel küttehooajal. Hetkel on kaetud kogu Tapa soojavajadus, arvestades ka eelolevaid lähema ja kaugema tuleviku liitumisi. Linnaelanike jaoks on aga kõige olulisem, et võrreldes uute katlamajade ehituse eelse ajaga täna Tapa võrgupiirkonnas toasooja hind enam kui veerandi võrra soodsam.
Võrgu arendamine võtab aastaid
Kaasaegse kaugküttesüsteemi rajamine eeldab aastate pikkust eeltööd ja oskusteavet. Esimesed tegevused Tapa soojusenergia süsteemi uuendamiseks algasid juba 2012. aastal, kui N.R. Energy eelkäija, tollane soojatootja OÜ Termoring Grupp avaldas esmakordselt ametliku teate uue katlamaja ehitamiseks, mis tookord jäi küll ehitamata.
Vahepeal Tapa soojamajanduse üle võtnud N.R. Energy lükkas projektile uue hoo sisse 2016. aastal, kui pärast Konkurentsiametiga konsulteerimist avaldas ajalehes Õhtuleht järjekordse eelteate soojuse ostmiseks lepingu sõlmimise kavatsusest Tapa linnas. Ainsa ettevõttena esitas nõuetekohase sooviavalduse N.R. Energy. Vaatamata sellele kohustas Konkurentsiamet ettevõtet läbi viima avaliku konkursi soojuse ostmiseks Tapal ametiga viie kuu vältel põhjalikult kooskõlastatud tingimustel.
Vastav konkurss viidi läbi 2018. aastal ja selle võitis samuti N.R. Energy, kes vastavalt konkursi tingimustele esitas järgmise pakkumise: käitise soojuslik nimivõimsus on 7 MW (Üleviste tn 5 asuv hakkpuidukatlamaja) ning see saab olema täielikult tagatud reservkateldega Leina tn 14a (üks hakkpuidukatel 3 MW ja kaks õlikatelt 3 MW kumbki). Viimane ühendatakse vastavalt konkursi tingimustele suurema läbilaskevõime tagamiseks Tapa kaugküttevõrguga ühendustorustikuga, mis Ülesõidu tänaval ühendatakse olemasoleva torustikuga ning millise lahenduse sobivust kinnitavad hüdraulilised kontrollarvutused.
Ühendustorustikuga samaaegselt teostatakse ka kokku lepitud liitumistorustikud, kokku 23 liitujaga, kellele kuulub ligi 30 hoonet, kuna vastavalt kaugkütteseadusele on võrguettevõtja kohustatud arendama võrku selliselt, et oleks tagatud võrguettevõtja võrgupiirkonnas olevate kõigi soovijate võrku ühendamine, kui see ei sea ohtu teiste tarbijate varustuskindlust.
Liitujad ootavad lahendust
Vastavalt konkursi tulemustele on N.R. Energy’l valminud katlamajad kogumaksumusega 6 miljonit eurot. Mis aga ei taha kuidagi laheneda, on uute tarbijate liitmine kaugküttega. Alates 2018. aastast ongi N.R. Energy esitanud Tapa Vallavalitsusele erinevaid taotlusi projekteerimistingimuste väljastamiseks ühendus- ja liitumistorustike projekteerimisega alustamiseks, kuid vallavalitsus on leidnud erinevaid ettekäändeid keeldumiseks. Veelgi veidram on asjaolu, et tegelikult Tapa Vallavalitsus teab, et kaugküttega peab soovijad liitma võrguettevõtja ehk siis N.R. Energy. Lahenduse on saanud ainult Universal Industries OÜ ja Leonhard Weiss OÜ liitumised, tõenäoliselt tänu nendes ettevõtetes töötavale arvestatavale valijate hulgale.
Tapa Vallavolikogu võttis tänavu juuni lõpus vallavalitsuse ettepanekul vastu otsuse, millega määras linna võrguettevõtjaks ehk soojusenergia jaotajaks ja edasimüüjaks vallale kuuluva ettevõtte Tapa Vesi OÜ. Samas on Tapa kaugküttevõrgus umbes kümme ja pool kilomeetrit kaugküttetorustikku, millest seitse ja pool kilomeetrit kuulub vallale ning ligikaudu 2,8 kilomeetrit N.R. Energy OÜ-le, millesse viimane on investeerinud ligikaudu 2 miljonit eurot. Ülejäänu kuulub teistele kaasomanikele Universal Industries OÜ’le ja Eural Properties OÜ’le.
N.R. Energy vaidlustas vallavolikogu otsuse kohtus ja ootame hetkel sellele lahendit. Samal ajal saatis Konkurentsiamet juuli alguses Tapa vallavalitsusele märgukirja, milles hoiatab omavalitsust puudujääkide ja vigade eest, mida on tehtud linnas uue soojusenergia võrguettevõtja määramisel.
Vaatamata Tapa valla aktiivsele vastuseisule N.R. Energy poolt oma seadusest tulenevate Tapa kaugküttepiirkonna võrguettevõtja kohustuste täitmisel jätkab N.R. Energy uute tarbijate liitmist kaugküttevõrguga vastavalt kaugkütteseadusele ja ehitusseadustikule. Usku meie tegevuse õiguspärasusse näitab ka asjaolu, et käesolevaks ajaks on lisandunud liitmiseks kaugküttega veel üks uus tarbija – Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse rajatav ehitis Üleviste tänaval.
Konkurentsiamet jälgib olukorda
Konkurentsiamet kirjutab 2. juulil Tapa Vallavalitsusele saadetud kirjas, et valla poolt alates 1. augistist 2020 määratud uus võrguettevõtja, omavalitsusele endale kuuluv Tapa Vesi OÜ, peab tagama tarbijatele soojusvarustuskindluse – see on võrguettevõtja kõige olulisem ja tähtsam kohustus.
Konkurentsiamet toob välja, et ametile teadaolevalt ei oma aga Tapa Vesi OÜ hetkel lepinguid tarbijatega ega soojuse edastamiseks lepingut soojuse tootjaga. Lisaks pole Tapa kaugküttevõrgu omanikuks üksnes Tapa Vesi, sest ühtse terviku moodustavast Tapa kaugküttevõrgust kuulub osa tänasele võrguettevõtjale N.R. Energy OÜ. Nende võrguosade kasutamist puudutavad võimalikud rendi või ostu-müügi kokkulepped on sõlmimata.
Konkurentsiameti hinnangul on äärmiselt ebatõenäoline, et Tapa Vesi OÜ suudaks vähem kui ühe kuu jooksul, mille vald andis ettevõttele aega võrgu üle võtmiseks, enda tegevuse kooskõlla viia kõikide võrguettevõtjat puudutavate nõuete ja alustega, mis võimaldaksid Tapa Veel tagada algavaks kütteperioodiks tarbijatele soojusvarustuskindlus.
Arvesse tuleb ameti hinnangul võtta ka hetkel Tapa Vallavalitsuse ja senise võrguettevõtja N.R. Energy vahel juba tõstatunud vaidlusküsimusi. Seega tunnistas ka Konkurentsiamet, et reaalselt on Tapa võrguettevõtja jätkuvalt N.R. Energy.
Soojasüsteemi stabiilne areng loob eeldused hinna edasiseks languseks ja loodame, et kohalik omavalitsus seda ka võimaldab.
Ahto Tisler
N.R. Energy OÜ juhatuse liige
N.R. Energy kinnitab siinjuures järjekordselt ka omalt poolt, et teeb kõik, et ettevõtte Tapa kliendid oleksid tegelikult soojusega kindlalt varustatud ka peale 1. augustit 2020 ja loodame, et Konkurentsiamet kooskõlastab juba varsti uue Tapa võrgupiirkonna soojuse piirhinna. Soojasüsteemi stabiilne areng loob eeldused hinna edasiseks languseks ja loodame, et kohalik omavalitsus seda ka võimaldab.
Lisainfo:
Ahto Tisler, N.R. Energy OÜ juhatuse liige
+372 5199 1916
Seotud lood
Eesti üks suuremaid regionaalseid soojatootjaid, OÜ N.R. Energy on lõpetamas Rummu aleviku katlamajas ja kaugküttetorustiku ehitustöid kogumaksumusega 2 miljonit eurot ning plaanib lähiajal uute katlamajade rajamist ka Keila-Joale ning Kloogale.
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele