Tallinna ringkonnakohtusse apellatsioonkaebuse esitanud kirjastaja ASi Kunsttükk esindaja Inge Veso rääkis, et nendele määratud 150 000kroonise trahvi aluseks oli toodud autoriõiguse seaduse punkt, mis käsitleb illegaalse arvutiprogrammi kasutamist. Samas fikseerisid BSA esindajad kontrollimise käigus vaid nende programmide olemasolu ega tuvastanud, et neid programme ka kasutati, lisas ta. Veso sõnul näeb seadus vaid piraattarkvara omamise eest ette leebemat, kuni 50 000kroonist trahvi. «Haldusõigusrikkumiste seadustiku järgi saab karistusi määrata vaid süülise käitumise eest ehk firma vastutab oma tegevuse või tegevusetuse eest,» rääkis Veso, «ent see tegu peab olema ka tõestatud, mida illegaalse tarkvara kasutamise suhtes BSA ja politsei kontrollimise käigus ei tehtud.»
Majanduspolitsei komissar Marek Helinurm ütles, et on Kunsttüki kaebusega nõus. Ta lisas, et üldse on vale ettevõtjaid kui heauskseid piraattarkvara omandajaid praegu karistada, rõhku peaks panema hoopis illegaalse tarkvara levitajate vastu võitlemisele.
BSA esindaja Anneli Heinsoo sõnul pole Kunsttüki kaebus põhjendatud. Tema rääkis, et seaduse järgi tõlgendatakse tarkvara arvutisse installeerimist juba kasutamisena.
Otsuse Kunsttüki apellatsioonkaebuse kohta teeb kohus 21. detsembril.
Autor: ÄP
Seotud lood
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele