Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine
Kihleveres on ruumi vähem ja seetõttu on ka sealne süsteem vähem maad võttev, kuid selle võrra keerulisem. Reovesi liigub alguses septikusse, sealt püstvoolulisse taimestikpinnasefiltrisse, rõhtvoolulisse taimestikpinnasefiltrisse ning siis pumbatakse kraavjaotusega pajuistandusse. Istanduses lõplikult puhastunud vesi läheb kraavi.
Nimetatud puhastid rajatakse Euroopa Liidu programmi LIFE-Environment abil.
Projekti juhtiv Kadrina Vallavalitsuse keskkonnakaitse halduse juhataja Arvi Põldaas nimetabki suurimaks puhastiga seotud probleemiks ehituseks vajaliku raha hankimist. ?Aitab see, kui kohalikud omavalitsused kokku võtta, sest nii on mahud ka Eesti ja maailma maastaabis piisavalt suured.? Põldaasa sõnul läheb kahe puhasti üheaegne rajamine kokku maksma 2,2 miljonit krooni.
Suurel osal tuleohutusülevaatuse kohuslastest on jätkuvalt ülevaatus tegemata. Päästeamet on viimasel ajal saatnud ettevõtetele hoiatusteateid. Foruse praktika näitab, et tihti pole ettevõtete juhid ja hoone haldjad kursis, millised tuleohutusnõuded peavad olema täidetud ning mis regulaarsusega tuleb seadmeid kontrollida. Valdavalt on murekohad objektidel sarnased.