Eesti on esitanud Euroopa Liidu ettepanekule oma seisukohad, millega soovitakse muuta muusikateosed internetis kättesaadavamaks ning autoritasude kogumine ja jagamine läbipaistvamaks.
Justiitsministeeriumi autoriõiguse nõuniku Kristjan Altroffi hinnangul pakub internetiajastu rohkelt võimalusi kuulata maailma muusikat ja vaadata filme ilma kodust lahkumata. Et aga kõik loomeinimesed oma tegevuse eest ka teenitud tasu saaksid, peab olema internetis teoste levitamine piisavalt selgelt reguleeritud. Praegu kehtiv kord on ärikasutajale tülikas ja läbipaistmatu.
„Üksikisikust autoril on sageli raske ja kulukas jälgida oma teoste kasutamist suure hulga erinevate kasutajate poolt, mistõttu on autorite ühiseks esindamiseks ja nende huvide kaitseks loodud autoriõiguse organisatsioonid, mis peavad läbirääkimisi kasutajatega, koguvad autoritasu ja jagavad seda õiguste omajate vahel,“ ütles Altroff.
Üheks olulisemaks punktiks esitatud ettepanekus on autorite ühingute juhtimise ja tegevuse läbipaistvamaks muutmine. Kuna ühingud nagu Eesti Autorite Ühing ja Eesti Fonogrammitootjate Ühing koguvad ja jagavad teoste autorite nimel tulusid, peab aruandlus olema selge ja rahade haldamine lihtsalt jälgitav.
Lihtsustuma peaksid ka litsentsimisvõimalused Euroopa heliteoste müügiks internetis. Praegusel hetkel on väga keeruline saada luba heliteoste interneti kaudu müümiseks ning teha seda kõigis Euroopa Liidu riikides sarnastel tingimustel. Selline olukord aga piirab kasutajate ligipääsu võimalikult laiale repertuaarile. Sellega seoses peab Eesti oluliseks, et teoste õiguste kohta oleks info kättesaadav ühest kohast ning selline andmebaas võiks olla kasutatav internetis. Eesti toetab lihtlitsentsi põhimõtet, mille järgi muusikateose internetiõigusi võivad samaaegselt esindada erinevad kollektiivse esindamise organisatsioonid.
Ka järelevalve autoriõiguste kasutamise üle vajab ajakohastamist. Suund on võetud sellise korra kehtestamisele, mis arvestab kõigi riikide vajadustega, kuid jätab ruumi ka siseriiklikele erinevusele.
Euroopa Liidus on üle 250 kollektiivse esindamise organisatsiooni, mis haldavad igal aastal ligikaudu 6 miljardi euro suuruseid tulusid.
Eestis on viis kollektiivse esindamise organisatsiooni: Eesti Autorite Ühing, Eesti Fonogrammitootjate Ühing, Eesti Autorihüvitusfond, Eesti Audiovisuaalautorite Liit ja Eesti Esitajate Liit.
Seotud lood
Kõnekeskuse ja klienditoe teenus läbi välise partneri kogub viimastel aastatel populaarsust – see on hea võimalus kokku hoida tööjõukuludelt. Kui teised sarnase teenuse pakkujad vastavad vaid klientide kõnedele, teeb Foruse eriliseks operatiivsus reageerida kiirelt kohapeale patrullekipaaži ja tehnikutega.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele