Oma hiljutises, 14. veebruari lahendis täpsustas riigikohus, millist laadi infot ja dokumente võib osanik osaühingult nõuda ning millal saab osanik esitada need nõuded osaühingu vastu kohtusse.
![Riigikohus täpsustas oma hiljutises lahendis need olukorrad, millal osanikul on õigus nõuda osaühingult dokumente ja teavet.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=79d42155-f9be-5b2e-b3bc-99c5e0325994&width=3840&q=70)
- Riigikohus täpsustas oma hiljutises lahendis need olukorrad, millal osanikul on õigus nõuda osaühingult dokumente ja teavet. Foto: PantherMedia/Scanpix
Riigikohtu otsust ja selle mõju kommenteerib advokaadibüroo COBALT advokaat Artur Knjazev.
Seaduse järgi on kõikidel osaühingu osanikel, sõltumata nende osaluse suurusest, õigus saada osaühingu juhatuselt teavet osaühingu tegevuse kohta ja tutvuda osaühingu dokumentidega. Juhatus võib osaniku nõudest keelduda, kui on alust eeldada, et see võib tekitada olulist kahju osaühingu huvidele. Juhatuse keeldumisel saab osanik nõuda, et tema teabenõude üle otsustaks osanike koosolek või kohus.
Mida ei saa küsida?
PANE TÄHELE
Osanikul on võimalik osaühingult küsida üldjuhul küsimusi faktide ja muude objektiivsete asjaolude kohta, mistõttu subjektiivseid hinnanguid, oletusi või prognoose küsida ei saa.
Tutvuda saab üksnes dokumentidega, mis on olemas ning dokumentide ring peab olema täpselt määratletud.
Juhatus saab keelduda infot väljastamast või võimaldamast tutvuda dokumentide üksnes siis, kui see põhjustaks olulist kahju osaühingu huvidele.
Kohtusse saab osanik pöörduda info ja dokumentide saamiseks alles siis, kui kohtuväliselt ei ole juhatus osaniku soovile vastu tulnud.
Seaduse järgi oleks osanikul justkui õigus mistahes teabele või dokumentidele, juhul kui selle esitamine ei kahjusta oluliselt osaühingu huve. Samas on riigikohus nüüd täpsustanud, et osanikul ei ole õigust teabenõude korras küsida osaühingult ükskõik mida.
Küsida ei saa juhatuse hinnangut mingile olukorrale, nt kas mingi tehing on seaduslik või mitte (selleks on osanikul võimalik taotleda erikontrolli). Samuti ei saaks küsida ka, mida on kavas teha osanike võrdse kohtlemise tagamiseks, ega küsida oletuste või prognoosidega seotud küsimusi.
Nendest riigikohtu seisukohtadest võib järeldada, et osaniku õigus teabele on piiratud objektiivsete andmete saamisega ehk osanik saab küsida reeglina vaid nn faktiküsimusi.
Milliseid dokumente küsida?
Dokumentide osas leidis riigikohus, et osanik ei saa nõuda tutvumist nende dokumentidega, mida ei ole (veel) olemas. Vaidluse korral peab osanik põhistama, et dokument on olemas ehk osanik peab kohtule veenvalt põhjendama, miks selline dokument peaks olemas olema, võttes arvesse iga juhtumi asjaolusid.
Samuti on riigikohus leidnud, et juhatust ei saa kohustada hakata koostama dokumente, mida juhatus muidu koostama ei pea. Kusjuures osanikul ei ole õigust nõuda dokumentide üleandmist talle (nt koopiana), vaid tal on üksnes õigus tutvuda dokumentidega.
Tutvumise koha määramisel peab kohus võtma arvesse nii osaniku kui ka osaühingu põhjendatud huve, üldreeglina võiks tutvumise kohaks olla osaühingu kontor või muu tegevuskoht.
Millal maksab kohtusse pöörduda?
Kohtusse on lubatud teabenõudega pöörduda vaid juhul, kui osanik on esitanud teabenõude juhatusele kohtuväliselt, kuid juhatus on kas sõnaselgelt või vaikivalt teabenõude rahuldamisest keeldunud. Seega kohtusse võib pöörduda juhatuse keeldumise korral või kui on selge, et juhatus ei vasta teabenõudele.
Kohtus võib küll teabenõude taotlust täpsustada, kuid lubamatu on esitada küsimusi või taotleda tutvumist selliste dokumentidega, mida äriühingult ei nõutud kohtuväliselt. Seega kohtusse saab pöörduda üksnes samasisuliste küsimusega, millega oli pöördutud eelnevalt kohtuväliselt juhatuse poole.
Kohtus tuleb osanikul sõnastada oma taotlused teabe ja dokumentide saamiseks võimalikult täpselt, kuna kohtulahendi resolutsioon peab olema selge ja kohtutäituri poolt täidetav ka ilma muu lahendi tekstita. Seejuures on üldjuhul piisav, kui osanik taotleb tutvumist lepingudokumentidega, mis on piiritletud kindla aja- ja hinnavahemikuga ning konkreetsete isikutega, kelle vahel on lepingud sõlmitud (nt osaühingu ja juhatuse liikme vahel).
Seotud lood
Kõnekeskuse ja klienditoe teenus läbi välise partneri kogub viimastel aastatel populaarsust – see on hea võimalus kokku hoida tööjõukuludelt. Kui teised sarnase teenuse pakkujad vastavad vaid klientide kõnedele, teeb Foruse eriliseks operatiivsus reageerida kiirelt kohapeale patrullekipaaži ja tehnikutega.
Enimloetud
5
Puudu on nii valuutast, tööjõust, tarbekaupadest kui veduritest
Viimased uudised
“Kas nad äkki murravad mingeid salajasi lubadusi?"
Turul on laokil kolmandik triljonist
Üle riigi toimuvad meeleavaldused
Inimesed, keda kuulates jääksid kõik otsused tegemata
Hetkel kuum
Tagasi Äripäeva esilehele